— 62 — 



a. Planktonformation. c. Det rindende Vands Limnae- 



b. Soernes Limnaeformation. formation. 



d. Det ferske Vands Lithofyt- 

 formation. 



a. Planktonformationen. 



Soernes Phytoplankton er fattigt; det er undersogt for en Del af 

 Soernes Vedkommende af F. Borgesen og Forfatteren (Borgesen og 

 Ostenfeld 1903, Ostenfeld 1904). Vi fandt, at kun i Sor- 

 vaagsvatn (Toftevatn og Leinumvatn er ikke undersogte) var der et 

 egentlig So-Plankton bestaaende af Asterionella formosa, Dinobryon 

 divergens, Stawastra o. fl. ; i de andre undersogte Smaasoer maatte 

 Planktonet karakteriseres som et fattigt Dam-Plankton, sammensat 

 af forskellige Desmidieer, Gronalger, Diatomeer og Flagellater. 



Der er ikke noget at tilfoje til disse Angivelser, saalaenge Plank- 

 tonet ikke er blevet studeret til forskellige Aarstider med regel- 

 maessige, ikke for lange Mellemrum. Blot skal neevnes, at Plank- 

 tonets Art er i god Overensstemmelse med Planktonet i Soer under 

 lignende Klima, saaledes i Skotland (W. West & G. S. West 1903 

 og 190(5 a), Irland (W. West & G. S. West 1902 og 1906b) og Island 

 (Ostenfeld 1904; Ostenfeld & Wesenberg-Lund 1906). 



b. Soernes Limnaeformation. 



Den bundfaestede Vegetation i Soerne er endnu fattigere end 

 Planktonet. De fleste Soers Bredder er nogne og grusede ; kun ved 

 ganske enkelte fmdes der en Sumpvegetation, hvis Planter gaar 

 noget ud i Vandet. De egentlige Vandplanter staar pletvis og 

 indtager kun smaa Partier af Soens Areal; Soer, der er daekkede 

 af Vegetation, kendes naesten ikke (en lille Dam i Skopen og en 

 lille Dam ved Sand var dog naesten overalt forsynede med et 

 Daekke af Potamogeton natans). Fra den nogne Strandbred fort- 

 saettes den grusede Bund noget ud i Soen til omtrent 50 Cm.'s 

 Dybde i Sommertiden 1 ); udenfor denne Dybde er Bunden i Reglen 

 blod og dyndet. Saaledes er Forholdene ved de fleste Soer for 

 den storste Del af Breddens Vedkommende; men paa det Sted, 

 hvor Soen har sit Aflob, er Udseendet af Bredden et andet; her 



J ) Ved hojere Vandstand (Vinter og Efteraar) naar Vandet saa hojt, at det 

 nogne Strandbadte er daekket, og det er dette Forhold, som frerakalder dette 

 Ba?ltes Goldhed; det er ofte skarpt afsat fra Graesvegetationen ved en lille 

 Brink. 



