

traeder nemlig mesten altid den nogne Klippe frem, enten som fast 

 Klippe eller som en Barrikade at' store Klippeblokke, og her mangier 

 det grusede, lavvandede Bselte. Det er forskelligt for de forskellige 

 Soer, hvor stor Udstraakning denne Klippebred har, ja der fmdes 

 ogsaa Smaasoer, hvor hele Periferien er Klippebred. I Alniindelig- 

 hed er disse Klipper nede i Vandet uden synlig Plantevsext, men 

 undertiden finder man dem bevoxede med Fontinalis antipyretica 

 eller nogle Gronalger (saaledes i Kvalbo Ejde-Soen en Form af 



Fig. 12. Kvanhauge-Soen paa Sydero. Man ser fra Fja?ldplateauet ned i Dalen, 



i hvis Bund Soen ligger; S0en er adskilt fra Havet ved en tilsyneladende ret 



smalStraekning; Bredden er flad og grusetindmod Dalbunden, brat og bestaaende 



af fast Klippe ud mod Havet. (Efter Botany of the Faeroes I.) 



Cladophora glomerata i Msengde) — altsaa egentlig en Lithofyt- 

 formation ; denne kommer i noget mere udviklet Form igen i 

 Bseklobene og behandles lidt mermere nedenfor (p. 68). 



Soernes Limnaeformation deles naturlig efter Bundens Beskaf- 

 enhed i to Associationer : 



a. Litorella-Association fra Strandbredden til c. 50 Gm.'s Dybde. 

 /?. Spargankim-Potamogeton-Association fra c. 50 Gm.'s til 1,00 — 

 1,50 Gm.'s Dybde. 1 ) 



') I storre Dybde er de fleste af S0erne antagelig uden Plantevaext,' dog^ind- 

 samlede jeg i Sandsvatn paa Sando na?r Bredden en M;engde lost liggende 

 Kugler af JEgagropila Martensii, som sikkert har voxet laengere ude i Soen. 



