— 65 - 



bl0d og l0s, og i Stedet for de stavnsbundne eller over Bunden 

 vandrende Planter optraeder andre med Rhizomer, der kryber nede i 

 Dyndet, og med strakte Staengler, som forer Blomsterstandene op 

 til Overfladen; dog er her ogsaa stavnsbundne Former, thi dels 

 gaar flere af de ovennaevnte, f. Ex. Isoetes- Arteme og Nitella, her 

 ud, dels maa Myriophyllum alterniflorum og Potamogeton pusillus 

 regnes herhen. Den sidste, der forovrigt er sja^lden, formerer sig 

 udelukkende ved sine Vinterknopper, der naeste Aar frembringer 

 en busket Plante uden Rhizom, og er f0lgelig analog med en 

 enaarig Plante. Efter de mest karakteristiske og hyppige Arter 

 kalder jeg dette Plantesamfund for Sparganium-Potamogeton- 

 Associationen. Foruden de lige nsevnte horer hertil: Sparga- 

 nium affine, Potamogeton gramineus, P. natans, P. perfoliatus, P. 

 nitens saint de sjaeldne P. alpinus og P. prcelongus. Nogle af 

 Potamogeton-Arterne har kun Undervandsblade (P. perfoliatus, P. 

 prcelongus, P. nitens og P. alpinus her paa Faeroerne), andre har 

 ligesom Sparganium Flydeblade, men medens de hos denne er 

 baanddannede, er de hos Vandaxene elliptiske. Fselles for alle 

 Arterne er, at de er Vindbestovere, og om dem alle gaelder det, 

 ja i endnu h0jere Grad end om Litorella-Associationens Arter, at 

 deres Frugtsaetning meget ofte slaar fejl; flere af de sjseldnere er 

 slet ikke kendte med Frugt paa Faer0erne (se naermere p. 43). Kun 

 Myriophyllum synes at fruktificere nogenlunde regelmaessig x ). 



Det er, som ogsaa foran paapeget, en meget mager Vegetation, 

 der huses i de fseroske Indsoer. I en Afhandling om de skotske 

 Soers Flora har George West (1905) fornylig givet os Materiale 

 til en Sammenligning mellem de skotske og de faer0ske S0er. Det 

 viser sig tydelig heraf, at de skotske H0.jlandss0er ligner de faer- 

 oske meget, hvad Vegetation og Udseende angaar. Af den store 

 Msengde Fotografier, som ledsager West's Afhandling, ses, at ad- 

 skillige Soer er forbavsende lig de fseroske: saaledes kan henvises 

 til Fig. 49, 53, 55, 58, 63, 64 og 69. Det fremgaar ogsaa af Texten 

 (1. c. pp. 1002 — 1003), at det er de samme Arter og tillige adskillige 

 andre, som mangier paa Faeroerne, der danner Vegetationen, hvis 

 almene Prseg ojensynlig er det samme. Ensartetheden traeder dog 

 tilsyneladende ikke saa staerkt frem, da West behandler baade 



! ) I Tilslutning til disse Inds0planter bor vist naevnes Ruppia maritima, som 

 findes i nogle lawandede, smaa Damme naer Havet ved Kvalbo. 



Botanisk TidsskrifL 28. Bind. 5 



