- 67 — 



Sagina procumbens, Montia, Juncus lampocarpus og Ranunculus reptans (delvis 

 submers) og nogle tilfaaldige Gasster, som f. Ex. Poa annua, Juncus bufonius og 

 Koenigia. I Vandet ses Litorella og laengere ude Potamogeton perfoliatus og 

 lidt P. gramineus. 



11. Grothusvatn („Saltvigsvatn") paa Sand 0. Bredderne er for en 

 stor Del Klippebred, mod Vest ogsaa grusede. Hele Soen, der er meget flad- 

 vandet med en Dybde af 50 — 10U Cm., er daekket af Sparganium-Potamogeton- 

 Association: Potamogeton perfoliatus, P. nitens og P. gramineus dominerende, 

 desuden Sparganium, lidt Litorella, Juncus supinus (submers), Isoetes, og plet- 

 vis Potamogeton pusillus i lave, taette Buske, der slet ikke forsoger at naa op 

 til Overfladen. — Smaa Vandhuller ved Grothusvatn har en frodig Vegetation 

 af Litorella, Lobelia, Juncus supinus, Sparganium, Potamogeton natans og P. 

 polygonifolius, ud imellem hvilke Menyanthes og Heleocharis vover sig. 



12. Lille So i Skopen Bygd, Sand0. Gruset Bred, iovrigt Mudder- 

 bund; rig Algevegetation paa Myriophyllum og Potamogeton natans, der er 

 vegetationsdannende. Litorella og de to Isoetes-Arter spiller mindre Rolle. 



c. Det rindende Vands Limnaeformation. 



De utallige smaa Vandlob paa Fseroerne er oftest garnerede 

 med en Breernme af Planter, hovedsagelig Mosser. Hvis Vandl0bet 

 er ubetydeligt, kan denne Mosvegetation godt daekke det belt ; men 

 er det lidt st0rre og folgelig mindre efemert, lober selve Vand- 

 massen naesten altid hen over en stenet og gruset Bund, der bserer 

 en sparsom Lithofytvegetation (se nedenfor). Kun i de storste 

 Vandlob — her er jo overhovedet ikke Tale om egentlige Floder — 

 kan der undertiden dannes lidt Vegetation af hojere Planter paa 

 Steder, hvor Faldet er ringe og Vandbevsegelsen folgelig mindre 

 steerk, d. v. s. i Vige og i Vandlobenes nedre Del. De Planter, der 

 da indfinder sig, er dels de samme, som er omtalte for Soernes 

 Vedkommende, dels Sumpplanter; dog findes hverken Isoetes- 

 Arterne eller Subularia i Vandlobene. Da Sumpplanterne vil blive 

 omtalt senere, kan vi her nojes med disse Antydninger angaaende 

 denne Formation og skal blot anfore nogle Exempler, tagne fra 

 mine Noteboger: 



1. Vandlob i Hovedalen paa Sydero. En Vig med svag Vand- 

 bevaegelse og torveholdig Bund. Litorella og Myriophyllum i Maengde, desuden 

 Potamogeton polygonifolius, Chara delicatula, Gallitriche harnulata og submers 

 Juncus supinus. 



2. Elv ved Hojvig naer Torshavn. Vandlob med ret hurtig lobende 

 Vand; paa de roligere Steder Potamogeton natans med smalle Flydeblade, 

 Myriophyllum, Litorella, Nitella opaca, Juncus supinus og lampocarpus (begge 

 submerse). 



3. Vandlob i Kolle fjords Bund, naer Udlobet i Fjorden. Equisetum 

 fluviatile. Gallitriche harnulata, Juncus lampocarpus (submers), Litorella, lidt 

 Glyceria fluitans. 



5* 



