- n — 



f. Ex. Myosotis repens (Sydero), Ranunculus flammula, Juncus 

 supinus og lampocarpus, Sphagna, Amblystegium scorpioides og 

 mange andre. Dette Plantesamfund danner Overgangen til de fugtige 

 Kaer, som vi dernaest skal behandle; men ved sine to Karakter- 

 Arters fra saedvanlige Kaerplanter afvigende Ddseende fortjener 

 den sin selvstaendige Plads som en Slags Pioner-Vegetation for 

 Kaeret, ligesom Rorsumpen er en anden Pioner-Form. Det er 

 Udgangspunkternes Forskelligheder (de rigtige Soer og T orvehullerne), 

 der betinger de to Associationers forskellige Sammensaetning, og 

 forst ved den taettere Bevoxning, som Kaerformationen giver, for- 

 svinder Forskellen, saa vi ad to Veje naar til samrae Resultat. 



g. Kaerformationen (Graesmosen). 



Storstepartlen af den vegetationsklaedte Del af Faeroerne bestaar 

 af Planteformalioner paa humussur Bund; efter deres forskellige 

 Vandindhold kan de deles i en Raekke Samfund , som selvfolgelig 

 gaar ganske jaevnt over i hverandre. Det fugtigste er den lige 

 naevnte Sumpformation, der kun er lidet udbredt: dernaest kommer 

 vi til, hvad jeg kalder Kaerformation, og sidst til Hede, som dog 

 altid maa benaevnes fugtig Hede; den torre Morbunds Gallunahede 

 findes ikke. 



Kaerformationen deler jeg — for det lavere Lands Vands Ved- 

 kommende — i to Underafdelinger efter Fugtighedsgraden i Jord- 

 bunden og dermed folgende Forskellighed i Plantesammensaetning, 

 nemlig: 



a. Cyperace-Sphagnum-Association (Kaer). 



/?. Glumiflor-Hylocomium-Association (Hedekaer). 



Benaevnelserne har til Hensigt at kendetegne de to Samfund 

 baade ved deres karakteristiske Fanerogamer og ved deres Mosser. 

 Mosserne spiller nemlig en stor Rolle i de faeroske Plantesamfund 

 og isaer i dem, der voxer paa humussur Bund. 



De egen tl igeKaer(Cyperace-Sphagnum-Associationen) 

 findes isaer i det bolgeformede Landskabs Bolgedale. Hvor der, 

 saaledes som f. Ex. nord for Torshavn, paa den sydlige Halvo 

 af 0ster0 og i Terraenet niellem Sand og Skopen paa Sando (se 

 Fig. 14), er en tydelig Udvikling af smaa isskurede og afrundede 

 Kupler (Rundheller) med Fordybninger imellem, vil man traeffe 

 Kaersamfundet i Fordybningernes Bund, for saa vidt som de ikke 

 er vandfyldte hele Aaret rundt. Paa Rundhellernes Sider traeffer 

 man den fugtige Hede og paa Toppen ofte en mager Fjaeldmark 



