— 73 



med den nogne Klippe eller den bare Jord stikkende frem overalt. 

 Foruden i disse Fordybninger traeffes Kaersamfund overalt i Dalenes 

 nedre Dele, hvor Vandet er rigelig til Stede, og hvor Vandbevsegelsen 

 er haemmet eller svag. I Nutiden, hvor naesten hver Dal er taget i 

 Brug til Torveskaering, er denne Kaerdannelse tiltaget overordentlig. 

 Dalenes uregelmaessige Bund, hvor Klippen ofte naar op til eller 

 lige mod Overfladen, medens den lige ved Siden af ligger i en halv 

 til hel Meters Dybde, har naturligvis bevirket, at Menneskene kun 

 har skaaret Torv, hvor der er nogen At'stand ned til Klippen. 



Fig. 14. Bolgeformet Landskab paa Sand© mellem Sand ogSkopen; i Baggrunden 



til venstre en lille S0. Foidybningerne indtages af Kaerformationen. Kuplerne af 



Hede eller Fjaeldmarksvegetation. (Efter Foto. af Dr. F. B0rgesen.) 



Folgen heraf er, at en faerosk Dalbund har en meget ujaevn Over- 

 flade med uafbrudt Vexlen mellem smaa Fordybninger og Forhoj- 

 ninger. I de ved Torveskaering dannede Fordybninger, saavelsom 

 i de naturlige, har Kaerplanternes Samfund indfundet sig, da her 

 er saa meget Vand, at det er det bedst skikkede til at leve der. 

 I Tidens Lob foroger Plantevaexten Torvemassen og faar Overfladen 

 til at haeve sig; derved saenkes Vandstanden relativt set, og Vege- 

 tationen faar lidt efter lidt et andet, lidt mindre kaeragtigt Praeg; 

 Eriophorum og Carex-Arter viger for Scirpus ccespitosits , J uncus 

 squarrosus og Nardus, og Sphagnum og Campulopus for Hyloco- 

 mia, Isothecium tenuinerve og Orimmia hypnoides — der dannes 



