Iagttageren, at den er en Formation, som ikke befinder sig rigtig 

 vel paa Faeroerne og derfor er kraesen og fordringsfuld. Det, den 

 fordrer, er nogenlnnde tor Bund og Sol, og begge Dele er sjaeldne 

 Varer. Vi traeffer den isaer i de sydligere, lavere Dele af de storre 

 0er, nemlig 0stero og Stromo, og endvidere i Egnen mellem Sand og 

 Skopen paa Sando. Forovrigt kommer der mindre Pletter af Hede 

 frem paa de fleste af 0erne, hvor Dalene er nogenlunde brede, 

 saaledes at de lavere Dele af de sydexponerede Nordsider faar 

 rigelig Sol og er nogenlunde torre. Saerdeles lidt Hede er der paa 

 Sydero, hvor jeg kun i Trangisvaagdalen saa en nogenlunde typisk 



Fig. 15. Bolgeformet Hedestraekning ved Sand paa Sando. i Baggrunden Sands- 



vatn. Talrige likenklaedte Klippeblokke og Sten rager op af Plantetasppet. 



(Efter Botany of the Faeroes I.) 



Hedeplet. Paa Fuglo var der — saavidt jeg har set — slet ingen 

 Hede; jeg fandt kun nogle faa Buske af Calluna paa et Par 

 Klippeafsatser og saa slet ikke Erica. G. Jensen orataler (1897, 

 p. 182 og 190), at paa Myggenaes og Store Dimon saa ban ingen 

 Hede, „men Betingelserne for Lynghede manglede ogsaa ganske". 



Den Form af Lynghede, der findes paa Faeroerne, bor kaldes 

 Galluna-Erica-cinerea Hede. til Adskillelse fra den fugtige 

 Hede, som Warming og andre danske Forfattere har kaldt „Cal- 

 luna-Erica-Hede" ; denne sidste er betydelig renere Lynghede og 

 afviger bl. a. ogsaa ved, at det er Erica tetralix, og ikke E. cinerea, 

 som optraeder. 



Imellem Lyngbuskene findes der i den faeroske Hede en Maengde 



