— 88 — 



Folgende Exempler fra mine Optegnelser kan tjene til Oplys- 

 ning om Grsesliernes Samrnensaetning: 



1. Punthavn paa Trangis vaagfjordens Sydside, Sydero. Svagt 

 belgeformet Straekning, hvis li0jere Partier indtages af folgende Gramineforma- 

 tion: Carex binervis, Anthoxanthum og JPoientilla erecta doniinerende; desuden 

 noteredes: Luzula multiflora, Galium saxatile, Agrostis stolonifera, Festuca ovina 

 vivipara. Carex Goodenoughii, Nardus, Orchis maculatus, Cornus suecica, Vac- 

 cinium myrtillus, Carex pilulifera, Polygala serpyllacea, o. fl. 



2. Holm i Soen i Vatnsdal, Sydero. H0J, frodig Vegetation (se p. 28). 

 Carex binervis, Luzula silvatica og Eriophorum polystachyum Karakterplanter; 

 desuden noteredes: Potentilla erecta, Succisa, Nardus, Anthoxanthum, Euphrasia 

 scotica, Festuca ovina vivipara, Agrostis stolonifera, Polygala serpyllacea, 0. fl, 

 I Bunden et frodigt Mostaeppe af Polytrichum commune, Hylocomium loreum 

 0. fl. Arter. 



3. Ved 0rerenge, Str0m0. Ved Elvens Udlob i Fjordbunden ligger 

 der en stor Kserstraakning, udenfor hvilken der er et Baelte af Gramineeng, hvis 

 Karakterplanter er: Agrostis vulgaris, Trifolium repens og Bsllis, med folgende 

 Indblandingsarter : Sagina procumbens, Leontodon, Ranunculus acer, Plantago 

 lanceolata, Euphrasia borealis, Cerastium vulgare, Anthoxanthum, Brunella, Suc- 

 cisa, Taraxacum sp., Rumex acetosa og Luzula multiflora. 



4. Dalbunden nedenfor Skaellingfjaeld, mellem Leinumvatn 

 og 0rerenge, Str0m0. Det meste af Dalbunden indtages af Kaer og Hede- 

 ka?r (se Expl. 3, p, 79); men Partiet ved Dalbundens Vandskel (c. 100 M. o. H.) er 

 mosrige Gramineenge, hvis Karakterplante er Agrostis vulgaris. Iovrigt note- 

 redes Trifolium repens, Festuca ovina vivipara, Luzula silvatica (uden Blomst), 

 L. multiflora, Potentilla erecta, Galium saxatile, Euphrasia scotica, Bellis, Leon- 

 todon, Brunella, Thymus, Ranunculus acer, Veronica officinalis, Anthoxanthum, 

 Festuca rubra og Cerastium vulgare. 



5. Svagt skraanende Parti af Nolso; c. 260 M. o. H.; nordlig 

 Exposition. Graesli med Agrostis vulgaris som Karakterplante; almindelig er 

 Anthoxanthum, Galium saxatile og Thymus; spredte Rumex acetosa, Viola pa- 

 lustris, Luzula multiflora, Festuca rubra og F. ovina vivipara, Potentilla erecta, 

 Ranunculus acer, Cerastium vulgare, Euphrasia sp. Rig Undervegetation af 

 Mosser, isaer Hylocomium squarrosum og H. proliferum samt Polytrichum al- 

 pinum. 



6. Skraaning paa Malinsfjasld , Vider0; c. 600 M. 0. H.; meget 

 blomsterrig Gra^sli (Urteli) rned Mosser, navnlig Philonotis fontana, i Bunden, 

 dannet omkring et udtorret Ba?kleje. Hyppigst er Silene acaulis og Alchimilla 

 filicaulis, endvidere iagttoges Alchimilla alpina, Cerastium vulgare, Saxifraga 

 hypnoides, Epilobium alsinifolium, E. anagalidifolium, Sibbaldia, Sagina pro- 

 cumbens, Sedum vilosum, Thalictrum, Cerastium Edmondstonii, Agrostis vulgaris, 

 Festuca rubra, Veronica serpyllifolia, Anthoxanthum, Thymus o. fl. 



7. Skraaning paa Hojefjaeld, Videro; c. 40) M. 0. H. ; nordostlig 

 Exposition. Graesli dannet af Agrostis vulgaris, Nardus og Anthoxanthum med 

 rigelig Bundvegetation af Hylocomia 0. a. Mosser. Indblandingsarter er: Poten- 

 tilla erecta, Viola Riviniana, Viola palustris, Rlechnum, Luzula silvatica, Alchi- 

 milla alpina, Sibbaldia 0. fl. 



8. Ritebjaergs Skraaning, Vaago. Ovenfor de fugtigere Partier med 

 Kaer og Hedekfer er der Graesli lige til Toppen, i alt Fald paa den Side, der 



