- 89 - 



vender mod Sorvaagsvatn. Pletvis er Nardus den dominerende Art og pletvis 

 Agrostis vulgaris, Anthoxanthum eller Festuca ovina rivipara. — 



Graeslier omtales i G. Jensen's Rejseberetning, 1S97, p. 183 (Gjoverbotn), 

 p. 189 (Store Dirnon) og p. 190 (Sunnbo), saint p. 209 (Skaalefjorddalens Skraaning). 



De for Graeslien karakteristiske Graesser og grseslignende Planter 

 er Anthoxanthum, Agrostis vulgaris (til Dels Agrostis stolonifera), 

 Festuca ovina vivipara, Carex binervis, C. pilulifera, Luzula multi- 

 flora og til Dels L. silvatica. Naesten alle disse Arter er Tuegraesser, 

 hvad der er i god Overensstemmelse med den faste Jordbund, der 

 ikke er videre gunstig for Udlobere x ). 



Af de talrige og meget vexlende „blomstrende" Urter, der 

 findes paa Graeslierne, er folgende de hyppigste: Bell is, Trifolium 

 repens, Brunella, Cerastium vulgar e, Viola. Riviniana, Leontodon, 

 Poli/gala serpyllacea, P. vulgaris Ballii, Potentilla erecta, Euphrasia?,, 

 Thymus, Ranunculus acer og Sagina procumbens. Ogsaa her er de 

 stavnsbundne Arter i stor Majoritet, men der findes dog nogle 

 {Trifolium repens, Sagina procumbens) med overjordiske Vandre- 

 skud. Alle disse Urter bibringer Graeslien en Rigdom paa Farver, 

 der dog — paa Grund af den ovenfor naevnte systematiske Afgraes- 

 ning — ikke er saa stor, som man skulde vente sig. 



Frugtsaetningen er, for saa vidt Blomsterne faar Fred til at 

 udvikle sig, for de flestes Vedkommende upaaklagelig. De fleste al 

 Blomsterne er ret aabne og maa ktmne bestoves af Fluer, men 

 enkelte som Thymus, Brunella og Trifolium repens (mon dennes 

 Frugtsastning er god?) krasver mere langsnablede Insekter. 



Det vil ses, at en stor Del af de nsevnte Urter er de samme 

 som i Heden, og dette er i endnu hojere Grad Tilfaeldet med 

 Mosserne. Disse spiller en stor Rolle i deime Formation, isaar 

 Hylocomia; meget almindelige og talrig optraedende er endvidere: 

 Polytrichum alpinum, P. commune, Dicranum scoparium, Thyidium 

 tamariscifolium, Grimmia hypnoides, Stereodon ericetorum, Cteni- 

 dium molluscum, Isothecium tenuinerve og Amblystegium aduncum, 

 saint af Levermosser Diplophyllum albicans, Fridlania tamarisci og 

 Nardia scalaris. Likenerne er meget underordnede, ikke sjseldent 

 traaffes dog Peltigera canina. 



De Former, hvorunder Graeslien optraeder, er ikke lidet for- 

 skellige; de ovenanforte Exempler vil give et Indtryk heraf. Saa- 



: ) Dog har Agrostis- Arlerne Udlobere, hos A. stolonifera overjordiske og hos 

 A. vulgaris underjordiske; men hos den mest almindelige Art, A. vulgaris, 

 er de dog af ret underordnet Betydning. 



