— 92 — 



delse med Insolationen. Paa Sydskraaningerne vil Solvarmen hurtig 

 faa Vandindholdet i Jorden sat betydelig ned, og naar der ikke 

 stadig er ny Tilforsel, hvad der oft.e vil vaere umuligt paa frem- 

 springende Klippepartier (fraset Regn), vil Jorden til Tider kunne 

 blive meget tor, og de paa saadanne Pladser voxende Planter maa 

 folgelig vgere tilpassede til at kunne udholde en periodisk Udtorring. 

 Nordskraaninger derimod vil i et Land som Fseroerne altid vaere i 

 Besiddelse af en ikke ringe Jordbundsfugtighed. 



Men forovrigt er der stor Forskel paa hver enkelt Klippespaltes 

 eller Klippeafsats's Vandrigdom, varierende efter Losjordens Msengde, 

 Tillobsforholdene o. a. lokale Aarsager. 



Medens det for de t'oregaaende Plantesamfunds Vedkommende 

 liar vaeret Mosser og Blomsterplanter, sserlig de sidste, som har 

 dannet den integrerende Del af Plantedsekket, maa vi for Klippernes 

 Vedkommende medtage Likenerne og delvis Algerne. Desvserre er 

 mine Kundskaber om disse Planter, ligesom om Mosserne, meget 

 fragmentariske, og mine Optegnelser faa og ufyldestgorende, saa- 

 ledes at den folgende Fremstilling bliver ufuldstaendig og man- 

 gelfuld. 



Naar man vil vinde lidt Oversigt over Klippevegetationens 

 Elementer, maa man forst. gore sig klart, at den Vegetation, man 

 ser paa en Klippeafsats, -Skraaning eller -Veeg, ornfatter Planter 

 levende under vidt forskellige Kaar. Der er Likener, Alger og 

 Mosser, som er fsestede til den nogne Klippes Overflade 

 (Schimper's Lithofyter), og der er Mosser og Blomsterplanter, 

 som voxer i Revner eller paa Afsatsernes Overflade, med 

 andre Ord paa Steder, hvor der har samlet sig Losjord, dannet af 

 Klippens Forvitringsprodukter og formuldede Planterester. 



1 (j). Den nogne Klippes Plantevsext, den egentlige 

 Lithofy tformation, bestaar udelukkende af Kryptogamer, hoved- 

 sagelig af en Maengde Likener, hvortil knyttes nogle Mosser og 

 — isser paa Steder, hvor Vandet risler ned over Klippevaeggen — 

 nogle Alger. „De sorte Striber", som saa hyppig ses paa Faer- 

 oernes Klipper, er dannede af forskellige Alger, bl. a. Stigonema- 

 Arter, som er mere eller mindre likeniserede. Ogsaa Mosserne 

 ynder for de flestes Vedkommende de Steder paa Klippen, hvor 

 Vandtilforslen ikke er altfor ringe; men forovrigt optager disse saa- 

 vel som Likenerne Hovedmaengden af deres Vand fra Luften. 



Likenerne danner et naesten fuldsteendigt Overtrsek over Klip- 

 pen, et Overtraek, hvis Farve gaar fra naesten sort til naesten hvidt 



