— 95 — 



Ornraade, vil jeg her ngevne nogle af de vigtigste, som jeg dog 

 sammenstiller paa en noget modificeret Maade: 1) Paa Grund af 

 Klippens Fasthed vil der altid vrere nogne Pletter, idet kun Afsatser 

 og Revner metl Losjord kan huse Blomsterplanter. 2) Enhver 

 enkelt Plads har sin soeregne Jordfugtighedsgrad; man kan saaledes 

 f. Ex. ved Siden af en meget fugtig Spalte finde en ganske tor. 

 3) Klippens Stejlhed bevirker, at 0delaeggelse af Rodder eller 

 anden Beskadigelse ofte forekommer — i det hele, at Voxepladsen 

 ofte er lidet stabil. 4) Paa Grund af Klippens Stejlhed kan klima- 

 tiske Faktorer virke srerlig staerkt: Vind, Lys, Varme (Expositionens 

 store Betydning) og Kulde (ingen Snedsekning). 5) Endelig er Klippe- 

 planterne i Folge deres Voxeplads's Utilgsengelighed beskyttede mod 

 Afgreesning, mod Nedtrampning, men paa den anden Side afskaarne 

 fra at blive godede (herfra maa dog undtages Fuglebjeerge, se 

 senere). 



De her ncevnte og andre Faktorer paatrykker naturligvis de 

 aegte Klippeplanter et vist Praeg; vi vil saaledes finde, at de gserne 

 har dybtgaaende og kraftige Rodder, at Stavnsbundethed er almin- 

 delig, at der er mange Sukkulenter. og at Individerne ofte over- 

 rasker ved deres Kraft og Hojde. Men paa den anden Side er de 

 ydre Kaar for Klippeplanterne saa lokalt forskellige, at Ghomofyterne 

 slet ikke kan danne en naturlig Enhed i samme Stil som Planterne 

 i en Hede, et Kser o. s. v. 



Sserlig bor fremhoeves, at den af alle Faktorer, der virker 

 stserkest og forst og fremmest betinger Forekomsten af de forskellige 

 Plantesamfund — forudsat samme geo- og topografiske Beliggen- 

 hed — , nemlig Vandet, er saa uhyre variabel i Klippevegetationen. 

 Det vil derfor vsere naturligst at forsoge at gruppere de forskellige 

 Klippesamfund efter Vandrigdommen i Bunden, ligesom jeg har gjort 

 ved de andre Sam fund : men der er hertil at sige, at det for Klippernes 

 Vedkommende er meget vanskeligere, da saa forskellig Vandmaengde 

 kan optroede Side om Side. Klager man over, at et kuperet Land- 

 skab som det fseroske er lidet oversigtligt, fordi Formationerne 

 atter og atter afloser hverandre, saa gselder denne Klage i endnu 

 hojere Grad Klippevegetationen, der kan sammenlignes med en 

 broget Mosaikindlsegning i en ensartet Grundmasse (det faste Fjseld). 



Nogle Inddelinger kan imidlertid gores, og det ligger da lige 

 for, at benytte dem, der har Navne hos Befolkningen. Disse 

 Benasvnelser er imidlertid udelukkende dannede efter de topografiske 

 Forhold, saa det er ikke altid, at de passer paa de botaniske; 



