— 106 — 



k. Til de egentlige Klipperevners Formation, den 

 egentlige Ghomofytformation, horer folgende Arter af 

 Blomsterplanter og Bregner 1 ): Sedum rhodiola, Oxyria digijna, 

 Armeria, Plantago maritima, Cochlearia officinalis forma, Saxifraga 

 ccespitosa, S. oppositifolia, samt i mindre udpraeget Grad: Draba 

 hirta, Silene acaulis, Alchimilla alpina, A. fceroensis, Juncus tri- 

 fidus, Polypodium vulgar e, og af Graesser: Poa glauca og Festuca 

 rubra ; endelig maa maaske herhen regnes de sjaeldnere Arter Dry as 

 octopetala, Salix glauca og Pa-paver radicatum, af hvilke tre egentlig 

 naeppe nogen er Chomofyt i Lande, hvor den er almindelig. 



Faelles for alle de tokimbladede Arter er en kraftig Paelerod, 

 der gaar dybt ned i Klippespraekkerne, faestner Planten godt mod 

 mekaniske Angreb og endvidere er i Stand til at hente Vand i 

 stor Dybde, samt sagtens ogsaa er af Betydning som Reservoir for 

 Vand og Oplagsnaering. Et andet Faellestraek er, at naesten alle er 

 ndpraegede Xerofyter; navnlig er Sukkulens til Stede hos et stort 

 Antal, andre har smalle Blade eller tset Haarklaedning (Saxif. ccespi- 

 tosa, Draba hirta, delvis de to Alchimillce). De fleste er Roset- 

 planter, men derfra gives dog Undtagelser, f. Ex. Sedum rhodiola, 

 Saxifraga oppositifolia. Af de enkimbladede er Poa glauca et ud- 

 praeget Tuegraes, Festuca rubra derimod har underjordiske Vandre- 

 skud, hvorved den bliver i Stand til at danne taetvaevede Graes- 

 taepper (se Fig. 23), og Juncus trifidus har en vandret, underjordisk 

 Rodstok, hvis Skud dog er saa kortleddede og taetstillede , at 

 Planten, biologisk set, er stavnsbunden ; en vandret Rodstok har 

 endelig ogsaa Polypodium vulgare. Saa vel denne sidste som 

 Festuca rubra er Planter, der tillige findes i andre Formationer, 

 navnlig er Festuca rubra en allestedsnaervaerende og i hojeste 

 Grad foranderlig Art; det vil derfor vaere tilladeligt at se bort fra 

 dem ved Betragtningen af de egentlige Chomofyter. Derved opnaas, 

 at vi kan sige, at alle Chomofyterne er Tueplanter, oftest Roset- 

 planter og med lang og kraftig Paalerod. Da disse Planter folgelig 

 mangier Evnen til at formere sig ad vegetativ Vej, sker For- 

 meringen udelukkende ved Fro, og i Overensstemmelse hermed 

 er Blomstring og Frosaetning rigelig hos alle de naevnte Arter; de 

 fleste horer til de forholdsvis tidlig blomstrende Arter, hvis Frugt- 

 saetning ogsaa falder paa et forholdsvis tidligt Tidspunkt. Der er 2 ) 



*) Mosserne maa jeg desvaerre her og for de to f0lgende Formationers Ved- 



kommende se helt bort fra. 

 -) Hos Alchimillerne dannes Froene apogamt. 



