— 112 — 



af Gnidningen odelsegge Planterne; eller hvis Stenene er lidt storre, 

 saa de ikke bevseges af Vinden, vil det finere Materiale, soni 

 Storm en forer med sig, slibe dem rene og saaledes forhindre Freni- 

 komsten af Plantevsext. Derfor er Gruset og Stenene oftest n0gno. 



Mosserne formaar derimod at binde Gruset, idet de danner et 

 sluttet Daekke over det, saa Vinden ikke kan komme til at saette 

 det i Bevsegelse. I Mosdsekket staar Blomsterplanterne spredt sorn 

 S0m i et Taeppe, for at bruge en Lignelse. Ved deres kraftige og 

 oftest dybt gaaende Rodder virker de nemlig i hoj Grad faestnende 

 og styrkende paa Mostseppet. 



Mosser og Blomsterplanter er saa at sige allierede i deres faelles 

 Anstraengelser for at vinde Terrain. Antagelig er det undertiden 

 Tilfaeldet, at en lille Mostue er den forste Forpost i det nogne 

 Grus, og i dens Ly formaar Blomsterplantens Fro at spire og 

 dens unge Kimplante at voxe op; naar den saa bliver storre og 

 kraftigere, giver den Hjoelpen tilbage ved at danne et Holdepunkt 

 for Mosset til at brede sig. Men oftere er Blomsterplanten vistnok 

 den forste, og omkring den voxer Mosset frem og breder sig. 

 Hvilken af Delene der i det enkelte Tilfeelde er sket, er ikke godt 

 at afgore; det afhaenger for en Del af Blomsterplantens Art. Nogle 

 Arter er utvivlsomt i Stand til at voere Pionerer; medens der er 

 andre, som nseppe kan komme til Udvikling uden i Mostseppet; 

 de sidste, de mere kselne Arter, er ikke Fjaeldmarksplanter par 

 excellence; deres Hjem er mere Grimmiaheden; men da ethvert 

 lille Mostaeppe, ja enhver lille Mospude egentlig er en Miniatui- 

 udgave af Grimmiaheden, bliver Grsensen vanskelig at drage. 



Vi skal nu gennemgaa nogle Exempler paa Fjaeldmarksforma- 

 tionen og dens Planter. 



1. Skraanende, stenet Fjaeldmark paa Skaalefjselds Sydside, 

 Syder0, c. 375 M. p. H.; hist og her mosklaadte Smaapletter ; paa den aahne 

 Bund saas: Plantago maritima, Thymus, Armeria, Saxifraga stellaris (pygmaea), 

 Polygonum viviparum, Ranunculus acer pumila, Luzula spicata, Agrostis canina, 

 Festuca rubra, Arabis petraea, Koenigia, Silene acaulis, Oxyria, Cerastium Ed- 

 mondstonii, Aira caespitosa alpina. 



2. Fjaildet ovenfor Karagjov ved Kvalbo, Sydero, 265 M. o. H. 

 De karaktergivende Planter i Fjaddmarken er Thymus, Armeria og Silene acaulis; 

 endvidere noteredes Polygonum viviparum, Festuca ovina vivipara, Cerastium 

 Edmondstonii, Plantago maritima, Arabis petraea, Ranunculus acer pumila, 

 Festuca rubra, Luzula spicata, Koenigia, Juncus trifidus, Alehimilla alpina, Tha- 

 lictrum alpinum, Cerastium vulgare alpestre, Juncus triglumis. Empetrum, Viola 

 Riviniana, Alehimilla filicaulis vestita, Agrostis vulgaris, Nardus, Selaginella, Saxi- 

 fraga csespitosa, Aira caaspitosa alpina, A. flexuosa montana, Saxifraga stellaris. 



3. Fjaeldmark ved Klakkens Top, Bordo, c. 400 M. o. H. Oxyria, 

 Cochlearia officinalis forma, Cerastium vulgare alpestre, Saxifraga caespitosa, S. 



