— 115 — 



Lotus cornictdatus og Viola tricolor, antager i den levende Klit (se 

 Warming, Bot.Tids., Bd.21, 1897, Fig. 7, p. 82, og V.Witt rock, 

 Acta Horti Bergiani, Bd. 2, Nr. 1, Fig. 4, p. 45), og Livskaarene 

 frembyder jo ogsaa betydelige Ligheder. 



Der er blandt de naevnte Arter ingen med udpraeget Vandre- 

 evne (Luzula arcuata?), og overhovedet meget faa formerer sig ad 

 vegetativ Vej, fraset Pseudoviviparien. En Art som Agrostis canina 

 optraeder i Fjaeldmarken saaledes i en Form, der er udpraeget tuet 

 og med faa og korte Udlobere. 



Nogle af de ovennaevnte Arter med den mangegrenede Vaext 

 kan dog formere sig ved, at Grenene slaar Rod og derefter mister 

 Forbindelsen med Moderplanten, f. Ex. Cerastium og Arabia petrcea. 



Formeringen sker imidlertid naesten udelukkende ved Fro (eller 

 Bulbiller), og saavel Blomstring som Frugtsaetning er i Overens- 

 stemmelse hermed rigelig. De tokimbladede Arters Blomster er alle 

 Insektblomster, dog mest aabne og let tilgaengelige, og Selvbestov- 

 ning kan vist finde Sted hos de fleste ; alle de enkimbladede er Vind- 

 bestovere. Maerkelig er det forholdsvis store Antal Arter med Bulbil- 

 dannelse: Sedum villosum, Polygonum viviparum, Festuca ovina, Aira 

 cwspitosa alpina samt undertiden Aira flexuosa og Agrostii canina. 

 Ganske enestaaende er den enaarige Koenigia islandica; om For- 

 aaret (April — Maj) ser man dens smaa, rodlige Kimj)lanter i Maengde 

 paa ganske bar Bund, hvor der kort Tid i Forvejen har staaet 

 Vand; den naar i den korte Sommer at saette Blomst og Frugt i 

 Maengde, men har rigtignok ogsaa okonomiseret paa alle Maader 

 med Hensyn til sin vegetative Udvikling; den er sikkerlig Selv- 

 bestover. 



b. Fjaeldkasret. 



I Fordybninger paa Fjaeldplateauerne samles der naturligvis 

 Vand ved Tillob fra Omgivelserne, og hvis Aflobsforholdene ikke 

 er gunstige, bliver det staaende og danner en lille So eller et 111 le 

 Kaer. Det er dog faa Soer, der ligger paa Vidderne, og de er i 

 Henseende til Vegetation ikke i nogen vaesentlig Grad afvigende 

 fra Soerne i de lavere Egne, blot endnu fattigere end disse ; forovrigt 

 tindes der naeppe nogen egentlig So hojere end 2 — 400 M. o. H. 



Kserene derimod er mere almindelige, omend de kun spiller 

 en ringe Rolle i Forhold til de talrige Kaer i Lavlandet. De ligner 

 oftest disse i hoj Grad, og kun enkelte hojere liggende afviger ved 

 deres Artssammensaetning licit fra Lavlandets, saaledes som de er 



8« 



