— 122 — 



gore deres indbyrdes Slsegtskab og Udviklingsvejene vil tydelig vise, 

 i hvor h0j Grad de er ksedede ind i hverandre. Stregerne antyder 

 Slaegtskabsforholdene og delvis Udviklingsforholdene, men der skal 

 ingen Hensyn tages til Stregernes Laengde, som kun er betinget af 

 Pladsforhold. Hvor der er anbragt Pile, skal dermed antydes 

 Udviklingsretningen. 



4. Fuglebjsergenes Vegetation. 



En speciel Omtale fortjener den Plantevsext, der findes, hvor 

 de tallose Kolonier af Sofugle: Alkefugle (Alcidce), Maager 

 (Larus tridactylus), Skarve (Phalacrocorax) og Havheste (Ful- 

 marus glacialis) hsekker 1 ). Fuglenes skarpe Exkrementer bevirker, 

 at en stor Del Plantearter ikke kan voxe, og paa den anden Side 

 fremmer den rigelige Maengde af kvselstofrige Stoffer visse Arters 

 Trivsel. Det er saaledes paa en Maade en Slags Kultivering af 

 Jorden, der foregaar ved Fuglenes Virksomhed, og jeg stiller derfor 

 ogsaa denne Vegetation som den sidste i Raekken af naturlige 

 Formationer, idet jeg derved tilkendegiver, at den neermer sig 

 Kulturformationerne. Imidlertid maa den regnes til de forstnsevnte, 

 da Kultiveringen blot bestaar i, at den naturlige Bund noget for- 

 andrer Karakter ved Fuglenes Exkrementer, medens der ikke fore- 

 gaar nogen egentlig Behandling af Jorden. 



Fuglebjsergene er ikke let tilgsengelige for Mennesker; til at 

 fserdes i dem krseves der en 0velse, som heist maa vaere erhvervet 

 i Barndommen og holdes vedlige op gennem Aarene, saaledes som 

 det er velkendt fra talrige Fortsellinger og Sagn. En fremmed, 

 der kommer til Feeroerne paa et kort Sommerbesog, er ikke i 

 Besiddelse deraf, og dette i Forbindelse med, at den ovrige Vege- 

 tation gav mig nok at tage Vare paa, er Skyld i, at mine Opteg- 

 nelser om Fuglebjsergene er meget faa og ufuldstsendige. 



De fleste af de kolonidannende Sofugle har deres Ynglepladser 

 paa de ganske smalle „Hylder" paa de lodrette Fjaelde, der vender 

 ud mod Soen; der sidder de Side om Side i enorme Masser. Paa 

 saadanne Steder er der ikke Tale om nogen videre Vegetation, 

 der staar hist og her en Klippeplante, hvor den har kunnet finde 

 en lille Revne at faestne sig i. De Planter, der kan trseffes her, er 

 de samme som ellers i Klipperevner, saerlig i Strandklipper (se p. 58 

 og 106). Dog er der en Plante, der som vildt voxende udelukkende 



l ) Sammenlign Afsnittet p. 29. 



