— 123 — 



traeffes i Fuglebjaerge, nemlig som tidligere (p. 29) naevnt Kvan 

 [Archangelica officinalis). Denne store, stadselige Skaermplante, der 

 er et skattet Laekreri for Faeringerne og derfor ogsaa dyrkes i sniaa 

 Haver (Kvangaarde) ved Husene, er et Kendeniaerke paa Fugle- 

 bjaerge; den kan voxe paa smaa Klippeafsatser ; men bedst trives 

 den i Uren nedenfor Fuglebjaergene. 



Det er egentlig denne Ur, der baerer den af Fuglene niest 

 paavirkede Vegetation Det saeregne ved Uren under Fuglebjaerge 

 er, at den naesten altid benyttes som Yngleplads for en af Alke- 

 fuglene, Lund en eller Sopapegojen (Fratercula arctica), der 

 laver dybe Huler i den til sin Rede. En saadan „Lundeur" er 

 altid kendelig paa Frastand, da Plantevaexten har en egen blaa- 

 gron Tone, som stikker tydelig af mod Vegetationens saedvanlige 

 friskgronne 1 ). Det er en saerlig Form af Festuca rubra, som er 

 Ophav til Farven; denne Plante voxer i stor Maengde imellem 

 Urens Blokke og danner et Graestaeppe, hvis Bund er et taet Vaev 

 af Rodder og Rodstokke, en sammenfiltret Graestorv. 



Der er ovenfor (p. 102) givet en Skildring af Vegetationen i en 

 Ur paa Nolso's 0stside. I den Del af samme Ur, der var beboet 

 af Lunder, saa Plantevaexten adskillig anderledes ud. Karakter- 

 planten var den naevnte Form af Festuca rubra ; desuden var der 

 en Del Agrostis vulgaris, Rumex acetosa, Stellaria media, Sagina 

 procumbens, Cerastium vulgare og C. tetrandrum samt Montia rivu- 

 laris; det er for storste Delen de samme Arter, der senere omtales 

 under Ukrudtsvegetationen; her er jo nemlig samme Betingelse til 

 Stede: staerkt godet Jord. Medens en saedvanlig Ur er Tilholdsted 

 for en stor Maengde Mosser, der rigtig kan luxuriere imellem Urens 

 Blokke, er der forholdsvis faa i Lundeuren og delvis andre Arter; 

 nogle hjembragte Prover fra Lundeuren paa Nolso indeholder efter 

 C. Jensen's Opgivelse kun folgende Arter: Hypnum Stockesii, H. 

 sericeum, Isothecium myosunoides, Weissia maritima, Grimmia apo- 

 carpa, Porella rivularis, Lophocolea cuspidata og Stereodon res/ipi- 

 natum (sammenlign Moslisten p. 102). — Ovenfor denne Lundeur 

 var der oppe paa en Klippeafsats ogsaa forskellige Vidner om 

 Fuglenes Indflydelse paa Plantevaexten. Der stod nemlig (c. 2G0 M. 

 o. H.) store blomstrende Exemplarer af Archangelica, en frodig 

 Bevoxning af Urtica dioica og endvidere adskillige Stellaria media 



l ) J. Lomholt siger (1898. p. 429), at Lundeurerne er ,lette at kende paa det 

 yppige og meget lysgronne Graes"; dette stemmer ikke med min Opfat- 

 telse af Farven. 



