— 130 — 



(enkelt), R. acetosa, Cevastium vulgare, Trifoliuin hybridum, Bellis, Dactylis, 

 Alopecurus pratensis og Potentilla anserina — en broget Blanding af hjemlige 

 og fremmede Arter! 



(i. Be ved Sjov, Str0m0. Holcus lanatus, Agrostis vulgaris, Anthox- 

 anthum og Holcus mollis er Karakterplanter; almindelige er: Equisetum silva- 

 ticum og Trifolium repens; spredte: Rumex acetosa, Ranunculus acer, Angelica 

 silvestris, Luzula multiflora, Plantago lanceolata og Alectorolophus. I det hele 

 er B0en her lidet blomsterrig og nassten uden Mos i Bunden. 



7. Yngre B0 sammesteds som foregaaende. Holcus mollis og 

 Ranunculus acer er Karakterplanter; almindelige er: Holcus lanatus, Agrostis 

 vulgaris og Anthoxanthum ; spredte: Rumex acetosa, Poa trivialis, Stellaria media 

 og Cardamine hirsuta. 



8. R0 i Torshavn, Overfladen er svagt skraanende, Bunden ret tor. 

 Agrostis vulgaris, Anthoxanthum og Holcus lanatus er Karakterplanter; almin- 

 delige er: Rumex acetosa, Plantago lanceolata, Luzula multiflora. Ranunculus 

 acer og Alectorolophus; spredte: Cerastium vulgare, Poa pratensis og Bellis. 



I en anden B0mark var Holcus mollis blandt Karakterplanterne, men hyp- 

 pigst var det de tre ovennaevnte Arter. Jo asldre en Bo er, desto mindre Bolle 

 synes Holcus lanatus at spille. 



9. Bo ved Naes Praastegaard, 0ster0. Agrostis vulgaris og Holcus 

 lanatus er Karakterplanter; almindelig er Anthoxanthum; spredte: Rumex ace- 

 tosa, Holcus mollis, Ranunculus acer, R. repens, Luzula multiflora, Poa trivialis. 

 Cares Goodenoughii, Juncus Iampocarpus, Caltha, Equisetum arvense, E. palustre. 



10. B0 ved Klaksvig, Bordo. Markerne er gennemgaaende fugtige 

 og blomsterfattige, saaledes som almindeligt er paa Nordreoerne. De karakter- 

 givende Arter var: Agrostis vulgaris, Anthoxanthum, Luzula multiflora, Rumex 

 acetosa og Ranunculus acer. Iovrigt noteredes : Holcus lanatus, Alectorolophus, 

 Alopecurus geniculatus, Epilobium palustre, Poa trivialis, Caltha (mest i Grof- 

 terne), Holcus mollis, Ranunculus repens, Cerastium vulgare, Lychnis flos cuculi, 

 Equisetum silvaticum, Juncus Iampocarpus, Viola palustris, Carex Goodenoughii 

 og Potentilla erecta. I Bunden er der rigelig Mos. 



Som en saerlig Form af Boformationen regner jeg Tagenes 

 Plantevaext. Naesten alle de faereske Huse er taakkede med Graes- 

 torv (se Fig. 29) og bearer en frodig Graesvaext, der i Sammensaetning 

 naermest er at betragte som et Udvalg af Boens Planter. Graes- 

 torvene til Tagene tages ganske vist oftest udenfor Hjemmemarken; 

 men baade det relativt torre Sted, hvor de anbringes, og Husets 

 Plads inde i Boen, fremmer Graessernes Udvikling, saaledes at 

 Vegetationen bliver en udprseget Gramineformation af ret stor 

 Ensformethed. Saaledes var f. Ex. i Torshavn de hyppigste Graesser 

 paa Tagene overalt Agrostis vulgaris og Festuca rubra. De stod 

 dels i rene Bevoxnlnger, dels blandede med hinanden og sjaeld- 

 nere med smaa Pletter af Holcus mollis, Anthoxanthum og Poa 

 pratensis-, ganske enkeltvis saas Rumex acetosa og Hieracium sp. 

 Maerkeligt og ret uforklarligt er det, at „blomstrende" Urter saa 



