Bemserkninger om Isfod og Tangrand vecl 



Gronlands Kyster. 



Af 

 H. Deichmann og L. Kolderup Rosenvinge. ') 



Dr. K. J. V. Steenstrup har i 1905 i en lille Publikation -) 

 berort det Sporgsmaal, om den ovre Grsense for den sammen- 

 hsengende Algevegetation, specielt Fucaceerne, kan benyttes til at 

 bestemme Vandstandsforandringer i et Land som Gronland, „hvor 

 daglige eller automatiske Vandstandsmaalinger ikke kunne ventes 

 at blive almindelige". Dr. S. bemaerker, at der, saa vidt han veed, 

 ikke hidtil er anstillet direkte Observationer angaaende Tangrandens 

 Forhold til Middelvandstanden paa det Sted, hvor den paageeldende 

 Tangrand findes, og han undrer sig derfor ikke over, at L. Holm- 

 strom metier, at Algeranden neppe kan have Betydning for Bedom- 

 melsen af Havets Middelniveau, medens paa den anden Side Dr. 

 An dr. M. Plansen mener, at den afgiver en rneget sikker og god 

 Gradestok, hvorved en Strandforskydning paa en 10 cm. eller maaske 

 endnu mindre raed Sikkerhed kan aflaeses. I Modsaetning til den 

 sidstnsevnte Forsker, som anvendte Nivellement til en i Klippen 

 indsat Jernbolt og til Tangranden, anbefaler Steenstrup at foto- 

 grafere Klippefladen med Tangranden; man vil da ved at under- 

 s0ge det samme Sted med Aars Mellemrum kunne afgore, om 

 Tangranden flytter sig. Dr. S. meddeler nogle Gengivelser af Foto- 

 grafier tagne paa samme Sted efter henholdsvis 1, 2 og 28 Aar; 



1 ) Nservaerende lille Afhandling er allattet af mig, men foe en Del paa Grundlag 

 at' Optegnelser af Distriktslsege Henrik Deichmann. Det vil af det. eftei- 

 folgende tydelig ses, hvad der skyldes Deichmann og hvad jeg selv baerer 

 Ansvaiet for. L. K. H. 



2 ) K. J. V. Steenstrup: Kan Tangranden benyttes til Besteminelse af B'or- 

 andringer i Vandstanden? Sfertryk af Meddelelser om Gronland. XXXIII. 



