- 175 — 



storste Del af Aaret, og livor den da maa antages at vaere hindrende for 

 den littorale Vegetations Fremkomst. Steenstrup udtaler derimod, 

 at Isfoden i det store og liele er faestet paa Klipperne over Tang- 

 randen, og han henviser i saa Henseende lil sine Tavler III — VI 

 samt til Billedet i Spidsen af Afhandlingen. Dette sidste viser 

 ganske vist tydeligt, at Isfoden sidder ovenover Tangranden, men 

 der mangier Angivelse af Aarstiden, da det er taget; det ser ud 

 til at vaere taget sent paa Foraaret eller i Begyndelsen af Som- 

 meren. De paa Tavlerne gengivne Fotografier er saa utydelige 

 med Hensyn til Algevegetationen, at de Intet oplyser om Isfodens 

 Forhold til den littorale Algevegetation ; de tre sidste Tavler viser 

 i det hojeste, at den nederste Del af denne ikke er daekket af Isen 

 ved Egedesminde i Maj— Juni Maaned. 



Der er saaledes stadig en folelig Mangel paa nojagtige Oplys- 

 ninger om Isfodens Forhold til den littorale Algevegetation, navnlig 

 om dens nedre Graenses Beliggenhed til forskellige Aarstider. Det 

 er derfor meget kaerkomment, at Distriktslaege Deichmann har 

 anstillet Iagttagelser herover i Lobet af de tre sidste Aar ved 

 Julianehaab (60° 43' n. Br.). 



Deichmann bemaerker, at der kun dannes meget lidt Isfod i 

 Naerheden af Julianehaab. Det forste Spor dertil ser man som 

 Kegel, hvor Bunden bestaar af Sand, isaer i beskyttede Vige. Her 

 kan Isfoden gaa ret dybt ned. idet den til at begynde med i et 

 tyndt Lag daekker Bunden og overskylles ved Hojvande. Man kan 

 her under Hojvandet se, at den Is, som er mere end 4 Timer 

 under Vand i et Flodskifte fra Lavvande til Lavvande, forsvinder 

 med Hojvandet og atter dannes (om Vejret da holder sig koldt 

 nok), medens Ebben lober ud. Den ovrige Isfod holder sig der- 

 imod : under Hojvandet svinder den vel nok en Del, men den 

 vokser i sin ovre Del staerkt under Ebben ved Apposition. For at 

 der skal dannes en antagelig Isfod, skal Temperaturen mindst vaere 

 -4-12° C, heist under -f- 15° i den storste Del af Dognet. Denm 

 Isfoddannelse spiller imidlertid ingen Ilolle for Fucacevegetationen, 

 da denne aldrig findes paa Sandbund. 



Paa Klippekyster dannes Isfoden langt setiere og fordrer staer- 

 kere Afkoling. I Naerheden af Julianehaab begynder dens Dannelsc 

 vistnok forst ind i Januar. Vel kan der ogsaa inden denne Tid 

 dannes Isfod, men den svinder som Regel igen, fordi Temperaturen 

 kun undtagelsesvis bliver ved at holde sig tilstra:kkelig lav. Dens 

 Udstraekning opefter svarer ikke til hojeste Vandstand, idet der 



