— 187 — 



i April 1850 kom han da til Kobenhavn, hvor han samme Aar tog 

 Praeliminaerexamen. 



I K0benhavn studerede han Mathematik og Naturvidenskab 

 ved den polytekniske Lsereanstalt, hvor han i 1857 tog Exaraen i 

 anvendt Naturvidenskab (partiel Examen). Men samtidig horte han 

 Forelsesninger ved Universitetet og ved Landbohojskolen (B. S. 

 Jorgensen) ; han deltog i alle de for naturhistoriske Studerende 

 beregnede Forelsesninger og 0velser, herte saaledes Forelgesninger 

 i Botanik af Schouw, Liebmann og 0rsted, i Zoologi af Steenstrup 

 og i Geologi af Forchhammer, og han fremhsevede selv de to sidst- 

 naevnte som de Lserere, der ved deres vsekkende Indflydelse har 

 haft storst Betydning for hans Studier. Samtidig gjorde han flittige 

 botaniske Litteraturstudier og foretog talrige Exkursioner, mest til 

 forskellige Egne af Sjselland. Af stor Betydning for ham var Sam- 

 livet med andre yngre Naturhistorikere. En Del af disse sluttede 

 sig i Begyndelsen af Halvtredserne sammen i en lille Forening eller 

 Klub, som kaldtes „Cellen", i hvilken der holdtes botaniske Fore- 

 drag og Diskussioner. Rostrup var et meget virksomt Medlem af 

 denne Forening, hvor han bl. a. foredrog sit Arbejde om Lersoens 

 Vegetation d. 23. Novbr. 1857. Af de andre 10—12 Medlemmer 

 kan nsevnes Alfr. Benzon, Vilh. Bergsoe, F. Didrichsen, G. Elberling, 

 G. A. Gad (den senere Overlsege), P. Heiberg, Th. Jensen (Bryologen), 

 Joh. Lange, F. Meinert. Om hans Kobenhavner-Ophold er endnu 

 at bemserke, at han var henvist til delvis at ernsere sig selv ved 

 at undervise, isaer ved at give Manudnktion. 



Efterat have faaet Examen og samme Aar, 1857, at vaere 

 bleven forlovet maatte Rostrup imidlertid se sig om efter en Livs- 

 stilling, og han modtog da i 1858 Udnaevnelse, fra 1. Nov., som 

 Laerer i Naturvidenskab og Mathematik ved Skaarup Seminarium, 

 hvor han kom til at virke i 25 Aar. Der var netop den Gang 

 kommet en ny Undervisningsplan for Seminarierne, hvorved disse 

 Fag optoges, og det blev da Rostrups Opgave at indfore dem. 

 Hans Undervisning var, i alt Fald i Begyndelsen, for en stor Del 

 fri, vaesentlig uden Boger, og var ifolge mange Vidnesbyrd meget 

 vaekkende. Han folte sig ogsaa tilfreds ved sin Virksomhed og i 

 det hele ved Forholdene, hvorunder han virkede. skont de i oko- 

 nomisk Henseende var lidet gunstige. Hovedsagen for ham var 

 dog at kunne arbejde som Videnskabsmand, og i den Henseende 

 folte han steerkt Ulemperne ved at leve saa fjsemt fra Hovedstaden 

 med dens Bibliotheker og Samlinger og uden Omgang med Studie- 



13* 



