— 286 — 



deres Tilpasning til Livet der, har hidtil ikke vseret skrevet. Nsesten 

 alle biologiske, 0kologiske og lign. Notitser over Likenerne findes 

 spredte i plantegeografiske og dermed beslsegtede Arbejder, hvori 

 de oftest figurerer som underordnede Tillsegsbemaerkninger. Denne 

 Haer af ofte meget vserdilose Fragmenter har jeg ikke ment det 

 rigtigt at tage Hensyn til; kun nogle faa har jeg virkelig haft Gavn 

 af at benytte (se f. Eks. Lotsy, Kihlman [1890], E. Warming [Meddel. 

 om GronlandXII], Kolderup Rosenvinge [1888—90 og 1896]). Skrevne 

 som de er i en Tid, der ligger forud for vor nuvaerende maalbe- 

 vidste 0kologiforskning, i en Tid, da Begrebet 0kologi overhovedet 

 ikke var klart udformet blandt de botaniske Forskningsretninger, 

 er deres Indhold ofte overordentlig magert, naar lige netop und- 

 tages de naevnte samt enkelte andre. 



Saa vidt den for-okologiske Tid. Efter 0kologiens Fremtrseden 

 som botanisk Forskningsretning (Warming 1895) har ogsaa Liken- 

 ologien begyndt at anlsegge okologiske Synspunkter i sine Studier; 

 fra denne Periode stammer da de eneste egentlige okologiske Li- 

 kenstudier af Bruce Fink, hvis forskellige Afhandlinger om dette 

 Emne er publicerede i „ Bulletin af The Torrey bot. Club" og 

 „ Minnesota bot. Stud." (Se Litteraturlisten bag i Afhandlingen) — 

 og her hjemme af A. Mentz (1900). Begge disse Forfattere har dog i 

 ringe Grad behandlet Forholdet mellem Likenerne og de Planter, som 

 disse lever i Samfund med. Og dog er dette jo 0kologiens Hoved- 

 indhold: Udredningen af Samfundsforholdene, de plantesociale 

 Love, det indbyrdes Samliv mellem Planterne. 



I det efterf0lgende har jeg da forsogt at traenge til Bunds i 

 disse Forhold, saa vidt det hidtil har ladet sig gore med vort nu- 

 vserende Kendskab og under Forudsaetning af vort sorgelig frag- 

 mentariske Kendskab til Likenernes finere Gytologi. Det er mit 

 Haab, at det under Behandlingen af hvert Samfund maa blive klart, 

 hvilke Likener der findes i Samfundet og navnlig, hvorledes Sam- 

 fundsforholdene i det enkelte Samfund virker paa Fordelingen af 

 Likenerne. Enhver Planteart, Likenerne ikke mindre end andre, kree- 

 ver jo sit specielle Kompleks af Livskaar, hvorunder den trives normalt, 

 medens Forandringen i disse Livskaar har til Folge enten en endnu 

 yppigere Vegeteren eller en Hensygnen. Det bliver nu vor Opgave 

 paa den ene Side at skildre, 1) hvilket Kompleks af Livskaar der 

 forefindes i det enkelte Samfund og paa den anden Side, 2) hvilke 

 Likener erfaringsmsessigt finder sig til rette under disse Kaar, og 

 endelig 3) at udfinde, om der findes morfologiske eller anatomiske 



