— 288 — 



file, men i meget forskellig Grad. Deres Barklag absorberer (Zukal 

 1895) gennemsnitlig ca. 10 Gange saa meget Lys som en middeltyk 

 Epidermis hos Cormofyterne; det er derfor nodvendigt for dem at 

 ops0ge lyse Vaekstpladser, for at Gonidierne kan faa tilstraekkeligt 

 Lys til Assimilation. Mod for stserkt Lys dsekker mange Likener 

 sig ved Aflejring af Farvestoffer i deres Barklag. 



KAP. 2. 

 Klitlikener. 



1. Sandstrandeiis og Klitternes almindelige Natnrforhold. 



Vi gaar nu over til en mere detailleret Undersogelse af de 

 enkelte Vsekstpladser samt disses Likener og begynder da naturligst 

 med Klitterne og Havstranden. Denne er oftest en meget flad og 

 kun svagt skraanende Sandstrand, der som en Braemme lober langs 

 det h0jere Indland og skiller dette fra Havet. Sandet ligger her 

 saa lavt, at det ved Hojvande eller dog i Paalandsstorm ofte over- 

 skylles af Havet, som da slikker op ad de bagved liggende Klitter. 

 Disse staar som ret stejle Klinter med Sandets Anloegsvinkel (ca. 30°) 

 ud mod Forstranden og bag dem strsekker sig flere andre Klitter 

 ofte dannende store ejendommelige Landskaber med kuperet Ter- 

 rain. Vi maa se lidt nojere paa de to Slags Jordbund, da de er, 

 meget forskellige. 



Sandstranden bestaar af nseringsfattigt Kvartssand med 

 noget Kalk (af Molluskskaller) og rigeligt Klornatrium (fra det hojt- 

 liggende Grundvand og Overskylningerne). Vegetationen er meget 

 aaben og spredt, dannet af Cakile, Salsola, Atriplex, Salicornia, 

 Grambe, Eryngium, Honckenya, Triticum junceum etc. (se Warming 

 1891, 1894, 1902). Der er intet Samfundsliv, intet gensidigt Afham- 

 gighedsforhold mellem Sandstrandens Planter. Hele Vegetationen 

 bliver derved delvis analog med 0rkenvegetationen i de varmere 

 Jordstrog. 



Paa Sandstranden fmdes ingen Likener. Jeg har overtydet 

 mig om dette ved at vandre adskillige Mil langs Sandstrand dels 

 fra Skagen sydpaa, dels ved Ringkobing, paa Fano, Odsherreds 

 Nordkyst, Tisvilde, Bornholm. Forklaringen herpaa maa sikkert 

 soges i Substratets Indhold af Klornatrium (og muligvis Kalk). Selve 

 den ved Oversvomningen foraarsagede Bortskylning af Sandet fra 

 Planternes Fastheeftningsorganer spiller naeppe nogen storre Rolle 



