— 297 — 



omtrent som hos G. Floerkeana, dog oftest tydeligere gronne. Fore- 

 kommer i kolossale Maengder paa Dueodden paa Bornholm sammen 

 med G. fimbriata ; ogsaa hyppig i jydske Klitter. 



Cetraria nivalis L. Forekommer mest i Klitterne i Landets 

 nordlige Egne, navnlig paa Laeso; mangier i de sydlige Landsdele. 

 Thalluslapperne nsesten oprette, lividgraa. Barklaget nied en Maengde 

 kort stavformede Krystaller. 



Peltigera canina L. Hyppigst i Klitternes fugtige Lavninger, 

 hen over Mosser; paa bart, tort Sand er den sjaeldnere. Dens 

 Hseftesystem er nojere omtalt ovenfor. Thalluslapperne resupineres 

 i tort Vejr. 



Cornicularia aculeata Ehrh. Er den tidligste Kolonist paa 

 Klitten, saa snart denne er bleven bevokset med Psamma. Hsefter 

 ved Sandet ved Hjselp af Podetiepensler i Lighed med Rens- 

 dyrlav etc. — (forste Gang fundet og afbildede af mig). Podetierne 

 morkebrune, med tykt Barklag, hvori kan skelnes 3 forskellige Zoner 

 (se Fig.) 



Stereocaulon paschale Ach. Ret almindelig paa Klitter og 

 Sandmarker i Nordjylland. Maegtigt udviklet Haeftesystem (forst 

 fundet og afbildet af mig). Barklag mangier paa Podetiernes Hoved- 

 stamme, der ogsaa er gonidielos; Sksellene udstyrede med tydeligt 

 Barklag med let skelnelige Enkelthyfer. 



Sphyridium byssoides L. Skorpeliken. Dens gulgronne Thal- 

 lus findes i alle clasmpede Klitter. Hseftet til Substratet ved hele 

 sin Underflade. Apothecierne er, navnlig paa Klit- og Hedeeks- 

 emplarer naesten siddende, medens de paa Skyggeeksemplarer er 

 langskaftede. 



Lecidea uliginosa Schrad. Saa vidt jeg har kunnet skonne 

 af sterile og daarligt udviklede Eksemplarer hidrorer de fra Klitterne 

 velkendte „Likenkager", der hyppig er omtalte i Litteraturen, ret 

 ofte fra Lecidea uliginosa, der her i Klitten er paa en unormal og 

 utilfredsstillende Vaekstplads. Dens naturlige VaBkstplads er Boge- 

 og Lyngmor. Man maa dog ingenlunde tro, at alle de saakaldte 

 „Likenkager" virkelig skyldes Likener. Blaagronne Alger (Gloeo- 

 capsa) samt Zygogonium ericetorum har sikkert ofte vaeret forveks- 

 lede med virkelige Likenkager og kan kun ved nogen 0velse skel- 

 nes makroskopisk fra disse. 



