— 319 — 



erhvervede — biologiske Ejendommeligheder er i Stand til at ind- 

 ordne sig under Forholdene, danner Samfundet. Saaledes bestem- 

 mer de vinter- og vaarlyse, lovfeeldende Bogebevoksninger en Bund- 

 vegetation af helt andre Planter end den stedse gronne, stedse 

 morke Granskov. Ganske lignende og maaske endnu mere paa- 

 faldende Forhold gor sig gseldende indenfor det Udvalg af Likener, 

 som Bogeskoven begunstiger i Modsgetning til Granskovens Liken- 

 epifyter. Det kan ikke for stserkt betones, at den herskende Trae- 

 art ved sine biologiske Ejendommeligheder saa godt som eneraa- 

 dende udvaelger og bestemmer, hvilke Plantearter den skal komme 

 til at leve i Samfund med, og de enkelte Trsearter er yderst for- 

 skelligt gsestfrie, — Bogen ret gsestfri, Granen yderst eksklusiv. 



Idet Likenvegetationen forst og fremmest retter sig efter Lys- 

 forholdene i Skoven, vil det vnere rigtigst at behandle den med 

 dette for 0je. Morkest er Granskoven, dernsest Bogeskoven og der- 

 paa (se Vaupell 1863 pag. 94): Avnbog, Lon, Aim, Ask, Eg, Birk. 

 Fyr, Esp. — Vi vil faa Lejlighed til at se, hvorledes Likenvegeta- 

 tionen fra Granskovens dybe Morke til Espens stserke Lys gennem- 

 lober hele Skalaen fra fuldstsendig Mangel paa Likener til en Eli- 

 mination af talrige, fotofile Arter. 



Fotometriske Undersogelser er — saavidt mig bekendt — ikke 

 udforte i vore Skove. Vaupell har et klart Blik for Lysets Betyd- 

 ning i de enkelte Skovarter samt for disses Lysbehov og Skygge- 

 kastning, men nojagtige Maalinger har han ikke foretaget. Jeg 

 foler mig ganske overbevist om, at man med et passende fotome- 

 trisk Apparat i et ensartet Trsesamfund vilde kunne paavise aldeles 

 klare Forandringer i Likenvegetationens Karakter lobende jaavnsides 

 med Stigning og Fald i den paa de enkelte Lokaliteteter herskende 

 Lysstyrke. Allerede nu kan jeg uden andet Maal end almindeligt 

 0jemaal skelne en saadan Proportionalitet; jeg tvivler ikke om, at 

 man vilde kunne bruge de paa Traeerne forekommende Likener 

 som Indicier for, hvorvidt den forstmoessige Udhugning er dreven i 

 den rette Maalestok eller ej. Saaledes gaar Forekomsten af Evernia 

 Prunastri (og enkelte andre) i rigelig Msengde paa Bog jsevnsides 

 med en meget udprseget Lysstilling af Trseerne. Ilvor derfor denne 

 Plante begynder at indlinde sig i stor Maengde, bor man vist vaere 

 forsigtig med Udhugning; der vil Mordannelse kunne blive det naeste 

 Skridt. 



Vaupells Ordning af Traeerne i en „Lysr8ekke" er en genial 

 Tanke, men den opstillede Skala er ifolge en skriftlig Meddelelse 



