— 321 — 



Stammerne — som Folge af Morket. De fritstaaende, lysstillede 

 iEdelgraner har derimod en rigelig Epifytvegetation af fotofile Blad- 

 likener og enkelte Skorpelikener. 



2. Redgran (Picea excelsa). 



Daekker ca. en halv Snes Kvadratmil af vort Land. Naturlige 

 Granskove findes ikke hos os; vi maa nojes med at beskrive, hvor- 

 ledes Likenvegetationen arter sig efter de forstmaessigt drevne Skoves 

 saedvanlige Plantetaethed. Kun de store Traek i Skovenes 0kologi 

 — saa vidt de ikke angaar Likenerne — kan behandles her; al- 

 mindelige og indgaaende botaniske Undersogelser er jo saa godt 

 som ikke foretagne, saa nodvendige og onskelige de end er. 



Granskovenes Udviklingshistorie er kortelig denne: Oftest plan- 

 tes unge Traeer, sjeeldnere foretages Udsaed. Alle Traeerne er af 

 samme Alder paa et i een Omgang tilplantet Areal. Naar Gra- 

 nerne efterhaanden vokser til, kvaeler de den oprindelige Bundvege- 

 tation, Stammerne bliver hoje og „renser" sig forneden. Vi har da 

 i den aeldre, sunde Granskov det vel kendte Billede: Den stedse 

 gronne, stedse morke Skov, hvor Jorden er dsekket af Naalefald, 

 hvor Urter er saa godt som udelukkede af Mangel paa Lys og hvor 

 Epifytlikener og Jordlikener mangier af samme Grund. — 

 1 Randen af de sunde Bevoksninger kan der naturligvis ikke herske 

 et saa intensivt Morke som inde i Samfundet; en Del Sidelys traen- 

 ger ind. Det er ganske interessant at se, hvorledes der da kan 

 fremkomme en Del Likener (Phlyctis agelaea) paa Randtraeernes 

 Stammer, medens de meget hurtigt forsvinder efterhaanden som 

 man fjerner sig fra Randen, Sidelysets Raaderum. Jordbunden 

 kan ude i Randen af Bevoksningen vaere Morbund, — alt sammen 

 Forhold, som nedenfor omtales under Behandlingen af den syge 

 Granskov. 



Det her anforte om den sunde Granskov er meget paafaldende. 

 Rodgranen er (naest ^Edelgranen) vort mest udprsegede Skyggetrae; 

 det taaler megen Skygge og kaster megen Skygge. Heri maa 

 soges Grunden til den absolutte Mangel af Likener paa saavel 

 Stammer som Jordbund. Et mere eklatant Eksempel paa Lysets 

 Betydning for Likenerne og et mere slaaende Bevis for, at en 

 Planteart ved sine biologiske Egenskaber (in casu Skyggekastning) 

 formaar at saette en Bom for andre Planters Fremtraengen findes 

 ikke i vort Land. 



Helt anderledes bliver Billedet, naar der lysnes op i den morke, 



Botanisk Tidsskrif't. -18. Bind. 22 



