— 324 — 



Ramalina polymovpha fastigiata Pers. 



— — farinacea L. 

 Cetraria saepincola (Ehrh.) Ach. 

 Evernia Prunastri L. 



Parmelia physodes L. 



— olivacea L. 



— papulosa Anzi. 



— saxatilis L. 

 Physcia stellaris L. 



Xanthoria parietina L. polycarpa Ehrh. 

 Phlyctis argena Ach. 

 Lecanora subfusca L. 



— varia straminea Stenh. 

 Bacidia umbrina (Ach.) psotina Th. Fr. 

 Biatorina micrococca Korb. 



Lecidea parasema Ach. et Nyl. sbsp. enteroleuca var elseochroma Ach. 



Buellia myriocarpa D. C. 



Variolaria amara Ach. 



Lepraria. 

 De fleste af disse er fundne i faa Eksemplarer eller under Forhold. 

 som vedkommende Findere ikke har noteret i Litteraturen. 



3. Hvidgran (Picea alba Link.) 

 plantes overordentlig almindelig i Jyllands Hedeegne. I de aller- 

 fleste Henseender (Skyggekastning, Bundvegetation etc.) ligner den 

 Rodgran, saa at jeg ikke beh0ver at omtale dens 0kologiske For- 

 hold yderligere. Kun fremhsever jeg ogsaa her, at den sunde 

 Hvidgranskov er (ligesom ^Edelgran og R0dgran) liken- 

 fri som Folge af Lysmangel. 



Den syge, forblaeste Hvidgran kan studeres paa mange 

 Steder i Hedeplantagernes Vestbryn. Her, hvor den torrende Vesten- 

 vind med fuld Kraft styrter sig over Traeerne, er disse i en serge- 

 lig Forfatning. Naalene er visne eller helt affaldne over store Par- 

 tier; Lyset kan traenge langt ind mellem Stammerne, og med Lyset 

 folger ojeblikkelig en (artsfattig) Haerskare af Likener, der som et 

 langt, graat Skaeg haenger i Totter og Tjavser ned fra Grene og 

 Stammer. Likenernes Meengde er her imponerende, men Arterne 

 er faa: Usnea barbata og Cornicularia jubata (f. cana) er i over- 

 vaeldende Flertal, men hertil si utter sig Masser af Parmelia phy- 

 sodes, saxatilis, olivacea, Evernia Prunastri samt en Del Xanthoria 

 •parietina, Ramalina polymorpha, Physcia stellaris og Lecanora sub- 

 fusca. Det karakteristiske for Vegetationen er altsaa de impone- 

 rende Masser af tykbarkede, fotofile og torhedtaalende Busk- og 

 Bladlikener. De ovrige Likener, som maaske kan findes paa Gra- 



