— 327 - 



Pulmonaria og Sanicula, tilsidst Milium og Melica (Hauch & Opper- 

 mann 1902 pag. 227). Under den unge Skov er Jorden vel i Reglen 

 sund. Senere hen kan Skovens Jordbund udvikle sig i to forskellige 

 Retninger, Muldbund og Morbund — en Forskel , som spiller en 

 stor Rolle for Likenerne. 



Likenvegetationens Udviklingshistorie paa Bogetraeet er i 

 Hovedtraekkene denne: Som naesten undtagelseslos Regel gaelder, 

 at Likener mangier paa Traeer, der er saa unge, at de endnu be- 

 holder de visne Blade Vinteren over. Paa saadanne Individer naar 

 der for ringe Lysmaengder gennem Lovtaget til at en Likenflora 

 kan trives paa Stammer og Grene. Efterhaanden som de unge 

 Tracer aflaegger Vinterlovet, indfinder sig de forste Likener nede 

 ved Roden og vandrer nu i akropetal Folge op ad Stammerne i 

 Aarenes Lob. De forste Indvandrere, jeg har noteret, er Phlyctis 

 agelaea, Lecanora subfusca sbsp. albella og Lecidea parasema sbsp. 

 enteroleuca v. elaeochroma. Med Aarene faar saa Stammerne deres 

 blivende Vegetation, afhaengig af Vaekstpladsens Art. 



Erfaringsmaessigt deler Bogesamfundets Naturforhold og dermed 

 folgende Folgeflora sig i to store Grupper: Muldbundsskoven og 

 Morbundsskoven. De behandles her som forskellige Fades hver 

 for sig. 



Muldbundsskoven. Naar Ungskoven er kommen ud over 

 de forste Alderstrin og har gennemlobet de Stadier m. H. t. Liken- 

 vegetationens Indvandring, som ovenfor er beskrevne, udformer sig 

 efterhaanden den typiske Muld- eller Morbundsskov. 



Den gamle, sunde Muldbundsskov bestaar af hoje Traeer med 

 meget hoje, grenfrie Stammer og hojt ansat Krone. Underskov af 

 Traearter findes almindeligvis ikke; Vaupell (1863 pag. 94) angiver 

 Lysforholdene som Grunden hertil. Derimod kan der naturligvis 

 trives yngre Bogeopvaekst. Jorden daekkes permanent af et Lag 

 Lov, hvis Tykkelse i den rigtig sunde Muldskov er ringe, idet det 

 hurtigt formulder ved Regnormenes Virksomlied. Vegetationen paa 

 Skovbunden bestaar af mesofile Urter (Anemone, Oxalis, Asperula, 

 Milium, Melica, Corydalis, Galeobdolon, Gircaea etc. etc.) i taettere 

 eller mindre tsette Taepper, hvori det dode Bogelov overalt titter frem. 



Vil vi nu forestille os, hvilke Vilkaar der bydes Likenerne i 

 det her skizzerede Samfund, da er folgende Momenter saerlig vigtige 

 og iojnefaldende: 



Bogen loves i Midten af Maj Maaned og faelder atter Bladene 

 i Slutningen af Oktober. 1 det hele varer Lovet 160—170 Dage. 



