— 333 — 



navnlig folgende at mserke : Selve Traestammerne er meget 

 staerkerc belyste Aaret rundt ; (denne Lysstilling er jo netop ofte den 

 indirekte virkende Aarsag til Dannelsen af Moren). I noje Samklang 

 hermed er den der forekomrnende epifytiske Likenvegetation 

 sammensat af talrige fotofile Blad- og Skorpelikener 

 med tykt Barklag og staerkt tilbagetraengt Soredie- 

 dannelse. — Forskellen paa de to Vegetationstyper er meget 

 paafalclende , naar man har Lejlighed til at sammenligne dem i 

 samme Skov: I Muldskoven de hoje Stammer, hvis Barkflade paa 

 lang Afstand kim rober Likenbevoksning ved at vaere mere eller 

 mindre lysplettede af Arter med tyndt, mesofilt Lov og uden eller 

 med lidet udviklede Barklag, — i Morskoven de frit.staaende Stammer, 

 der ofte er ganske laadne som en Pels af Bladlikener med vel- 

 udviklede Barklag. 



De Arter, som jeg har noteret in situ paa Morbundsbog og 

 som jeg med Sikkerhed kan sige soger denne netop for Lysets 

 Skyld, (hvorfor de ogsaa naesten ganske mangier i Muldskoven) er: 

 Xanthoria parietina (ikke hyppig), Physcia ciliaris , P. stellaris, 

 P. pulverulenta , Bamalina polymorpha (sbsp. farinacea) , Evernia 

 Prunastri (meget udbredt) , E. furfur -acea , Parnielia olivacea, P. 

 saxatilis, — der alle er bladformede og naesten alle med tykt Bark- 

 lag, — samt Variolaria, Pertusaria communis, Pyrenula nitida, 

 der alle er skorpeformede med meget tykt Barklag, — samt Hcema- 

 tomma coccineum og Lecanora subfusca, begge skorpeformede og 

 med lidet udpraegede Barklag. — Som man ser: Overvejende Blad- 

 likener, der oftest forekommer i maegtig Idividrigdom og klaeder 

 Stammen fra Rod til Krone. Figurerne giver Oplysninger om deres 

 Bygning, der er ganske anderledes udpraeget xerofil end Tilfaeldet 

 er med Muldskovens Arter. 



Jorbunden er, som anfort, oftest daekket af et hullet Aira- 

 flexuosa-Tasppe eller andre Morbundsurter i Forening med Mos, 

 der hviler paa den velkendte, svampede Bogetorv. De Forhold, 

 som navnlig spiller en Rolle for Likenerne, er her 1) Manglen paa 

 Regnorme og 2) Konkurrenceforholdet til Morbundsplanterne og 

 3) Manglen af et tset Lovdaekke. — Som vi saa ovenfor, er Regn- 

 ormenes Faerden en vigtig Aarsag til at Bogemulden er likenfri. 

 I Bogemoren mangier disse Dyr, (hvorved jo netop Moren dannes). 

 Jordbunden er derfor stabil og tilsteder Likener at indvandre. 

 Denne Likenernes Optraeden paa Jord, der unddrages Regnormenes 

 Roden, er meget paafaldende. 



