— 360 - 



bedste Udtryk for den fortrinligste Tilpasning, hvorfor de ogsaa er 

 nojere undersogte (se Fig.). 



Her i Landet har vi intet andet faststaaende Urfjaeld end 0en 

 Bornholni; de st0rre og mindre glaciale Stenstroninger samt de 

 snart sjaeldne Stengserder ligner m. H. t. Likenvegetationen Born- 

 holms Indfjaeld i den Grad, at de ikke behover speciel Omtale. 



Bornholms Granitomraade ligger som et enligt Massiv, over 

 hvis Overflade Isen i sin Tid har skuret afsted fra Nordosteuropa 

 ud over Danmark. Overfladen er derfor de fleste Steder staerkt 

 slidt og glattet. I neesten alle Konkaviteter i Fjaeldets Overflade 

 ligger et mere eller mindre tyndt Dsekke af Morseneaflejringer, 

 medens alle Konveksiteterne endnu staar nsesten jordbare. Kun 

 enkelte Steder findes stejle Fjseldvsegge. Hele 0ens Hojde over 

 Havet er ringe; det hojeste Punkt er kun ca. 500 Fod. Likenfloraen 

 er derfor en Lavlandsflora og kan ikke paralleliseres med alpine 

 Likenvegetationer i andre Bjsergegne. 



Om Konkurrenceforholdet og om Liken vegetationens Ud- 

 viklingshistorie kan anfores: Paa alle de afrundede Stenpartier, 

 som rager frem mellem Morseneaflejringerne, sidder Likenerne, oftest 

 i stor Msengde, ganske dsekkende Stenen. Men de enkelte Individer 

 har naturligvis kun begrsenset Levetid; — Vegetationens Sammen- 

 ssetning paa et givet Sted er i stadig Fluktueren. Denne Fluktueren 

 har jeg nojere sogt at faa Rede paa. Mine Studier desangaaende 

 er dels foretagne paa Bornholm dels paa et ganske lignende Granit- 

 omraade paa Ifvo i Skaane. 



Paa Stenpartiernes friskeste (o: mindst forvitrede) Pletter sidder 

 Skorpelikener. Disse var sikkert de forste, der efter Istiden indfandt 

 sig paa det nogne Fjseld, hvilket kan sandsynliggores ved den 

 Kendsgerning, at Skorpelikener altid danner Fortroppen for Liken- 

 vegetationen paa friskblottede Stenpartier, der f. Eks. ved Frost- 

 spraengninger er bragt for Dagen. (Paa kolige, nogenlunde fugtige 

 Nordhselder o. 1. Steder, kan dog vistnok Mosser komme for Like- 

 nerne og erobre Pladsen. Sammen med og mellem disse lever ofte 

 en Del fugtighedsogende Likener, navnlig forskellige Gollemaceer. 

 Paa saadanne Steder er funden: Nephromium Icevigatum Ach., 

 Peltigera canina L., Sticta scrobiculata Scop., Lecanora lanuginosa, 

 Massalongia carnosa, Collema flaccidum Ach. , Leptogium lacerum, 

 L. palmatum). Blandt Skorpelikenernes Msengde noterede jeg paa 

 Ifvo i Flseng Lecanora atra , Buellia (Rhizocarpon) viridiatrum, 

 Hcematomma coccineum , Buellia badioatra, Aspicilia cinerea; disse 



