— 364 - 



Gollema flaccidum Ach. (mellem Mos) Pyrenopsis impolita Th. Fr. 

 Leptogium lacerum Sw. (mellemMos). — pulvinata Schaer. 



Porocyphus areolatus Korb. Ephebe pubescens L. 



Tavlerne og Figurforklaringerne giver Detaillerne i disses Ana- 

 tomi. Deres Tilpasningsforhold etc. er i 0vrigt angivne i Hoved- 

 trsekkene i det foregaaende. 



c. Stenslettelikener. Som bekendt er Stensletterne i Jyl- 

 lands Klitstrsekninger (og Indsandene) st0rre eller mindre Flader, 

 belagte med ret smaa Sten, der er bleven tilbage ved, at Sandet 

 er blcest bort fra dem. Stenene selv er blankt polerede af det 

 Sand, der atter og atter stryger hen over dem selv i svag Blaest; 

 en smuldrende og korroderet Forvitringsskorpe mangier dem ganske. 

 Endnu den Dag idag over Sandet sit Vserk paa mange af Sletterne, 

 medens andre af dem er tilplantede eller af sig selv er bleven dsekkede 

 med en tarvelig Vegetation og saa vidt unddragne Sandflugtens 

 Virkninger, at Likenerne der har faaet Ro til at udfolde sig i rige- 

 ligere Msengde ganske som paa faststaaende Fjaeld. — Her omtales 

 alene de endnu fygende Stensletter. 



De okologiske Faktorer, som vsesentligst faar Betydning for 

 Likenvegetationens Udseende er hovedsagelig disse : 1) Atmosfaeriske 

 Ejendommeligheder — som for de ovenfor gennemgaaede Urfjselds- 

 likener; (Tilpasningerne dertil: Feltdannelse, Tykbai'kethed, ofte 

 stserke Farver, Mangel paa Leprositet og Sorediedannelse). 2) Sand- 

 slid. — Den indbyrdes Konkurrence mellem Arterne er forsvin- 

 dende lille, da de overhovedet sjaeldent danner sammenhaengende 

 Bevoksninger. Derimod spiller Sandsliddet en stor Rolle, som maa 

 omtales naermere. Sandet polerer stserkest paa Stenenes Vestsider 

 som Folge af den herskende Vindretning. Meget ejendommeligt er 

 det at se, hvorledes Likenerne meget ofte kryber i Lee paa Stenenes 

 0stside; dog er dette ikke konsekvent gennemfort; selvfolgelig vil 

 Likenkim , der er saa heldige at blive udsaaede paa Stenene i en 

 vindstille Periode, saa at de naar til at spire og fasthsefte sig, inden 

 Vinden atter tager fat, kunne komme til Udvikling hvorsomhelst, 

 forudsat at de forovrigt er i Stand til at regenerere det Slid, som 

 Sandet udforer paa deres Barklag. 



Som anfort slider Sandet meget stcerkt paa Likenernes Bark- 

 lag og afgnaver dette efter stor Maalestok. Det eneste Middel her- 

 imod er at regenerere Barklaget paa dets indvendige Side lige saa 

 hurtigt som det slides paa den udvendige. Jeg har hos flere af de 



