— IV — 



groven; de ©vrige Planter, som Sc him per na?vner i Nipa-Formationen, svarer 

 derimod godt til Vestindiens C on o carp us- Formation. 



Til Trods for. at de valgte Omraader ligger saa langt fra hverandre som 

 vel muligt, er der dog visse Arter failles for de til hverandre svarende For- 

 mationer; saaledes Salicornia herbacea — (Vestindiens Salicornia synes ikke at 

 vaere artsforskellig fra vor) — fa?lles for Danmarks Salicornia-Formation 

 og Vestindiens Mangroveformation, nemlig dennes allerinderste Del; det er 

 jo ogsaa denne allerinderste Del af Mangroveformationen, der svarer til vor 

 Salicornia-Formation; at Mangroveformationen gaar la?ngere ud i Havet end 

 vor Salicornia-Formation, hamger jo sikkert nok sammen med, at Mangrovefor- 

 mationens fleste og mest karakteristiske Planter er Fanerofyter, der paa Grund 

 af. at de er mere langbenede, om man saa maa sige, kan gaa ud paa dybere 

 Vand end vor lave og svage Salicornia. 



Chrysodium aureum og Acacia Farnesiana er failles for Vestindiens Gono- 

 carpus- Formation og Ostindiens Nip a -Formation; og Terminalia catappa, 

 som er indfort til Vestindien, optragder ofte i begge Formationer. lpo>nuea 

 pescaprae og Sesuvium portula castrum er failles for V e s t i n d i e n s og s t i n d i e n s 

 Pescaprae- Formation. Cakile lanceolata i Vestindiens Pescaprae-Formation 

 er kun meget lidt forskellig fra Cakile maritime/, i Danmarks til Pescaprae- For- 

 mationen svarende Agropyrum junceum-Formation. Caesalpinia crista er failles 

 for Ostindiens Barringtonia- og Vestindiens Goccoloba-Formation: llies- 

 pesia populnea, som er indf0rt til Vestindien, optrreder ligeledes begge Steder: 

 ligesaa Morincla citrifolia. Foruden disse for to langt fra hinanden liggende 

 Omraader faelles Arter, findes en Baekke Slaegter, som i Vestindien og Ostindien 

 optrader med tilsvarende Arter indenfor de til hinanden svarende Formationer. 



Hvad Livsformerne angaar, da bestaar den forste Formation, Havgraas- 

 formationen, jo alene af Hydrofyter i Overensstemmelse med de for- 

 holdsvis ensartede Kaar, som de helt nedsamkede Planter lever under. Hvad 

 de andre Formationer angaar, da er det langt overvejende Antal Arter saavel 

 i Ostindien som Vestindien Fanerofyter — i Overensstemmelse med disse 

 Egnes Fanerofy tklima i det Hele taget; de tilsvarende Formationer i Dan- 

 mark har derimod ikke en eneste Fanerofyt men va>sentlig Hemikryptofy ter 

 — i god Overensstemmelse med Danmarks udprapgede Hemikryptofytkl ima. 



H. omtalte dernaest Saltbundsformationernes Fordeling omkring Krauses 

 Lagune paa Sydsiden af St. Croix. Denne Lagune, den storste i Dansk 

 Vestindien, havde sserlig Interesse paa Grund af, at den i den nyeste Tid havde 

 vaeret udsat for store Forandringer: medens den tidligere var omkranset af et 

 bredt Baelte af frodig Mangroveformation og desuden delvis opfyldt med mange 

 storre og mindre Mangroveholme, der som 0er ha?vede sig op af Vandet. saa 

 var nu Mangrovebaeltet langs Randen for storste Delen borte, og Mangrove- 

 holmene ude i Lagunen var allesammen dra?bte : de drasbte Tracer var i den 

 vestlige Del af Lagunen huggede bort og benyttede som Bra?ndsel; hist og her 

 saas Stubbene endnu; i den ostlige Trediedel eller mere stod de dragbte 

 Mangroveholme derimod endnu; de havde dannet en naesten sammenha?ngende 

 Bevoksning tva?rs over Lagunen. Den dode Skov bestod naesten udelukkende 

 af Avicennia. Efter de Oplysninger, som kunde faas hos Beboerne, var det 

 den voldsomme Orkan, som 1899 hjenis0gte St. Groix, der havde draebt Man- 

 groven. Denne Orkans Virkninger saas ogsaa paa anden Maade i Lagunen: 

 isaBr var en stor Del af Lagunens ostlige Ende bleven fvldt med Materiale fra 

 Havet — Kalksand og Kalkslam — saa at Bunden nu enten kun var daekket 



