— XI — 



mit kahlen wie niit massig behaarten Blattchen " I Danmark er na?vnte 



Forhold paa Grand af den nordligere Benggenhed og den naturlige Beskaffenhed 

 udjevnet. Men R. canina foretrsekker vistnok de varmere og fragtbarere Lokali- 

 teter, og rimeligvis er „Bjergformerne u hyppigst i Jylland. — Det vil vaere at' 

 Interesse at faa undersogt , om ikke R. glauoa er hyppigere langs Nordsoen 

 end R. coriifolia. I Norge er R. glauca almindelig ved Vestkysten, R. coriifolia 

 sjeldnere. Ligesom R. canina varierer ogsaa R. glauca og It. coriifolia sterkt. 

 dog er Former med enkelttandede Smaablade overvejende. 



9. Rosa tomentosa Sm.. der er naer beslsegtet ined I!, mollis og med 

 bvilke den ofte forveksles, findes i mange Varieteter baade i Jylland og isaer 

 paa 0erne. Den udpraegede v. umbellitlora (Sm.) synes at vaere temmelig 

 almindelig paa 0erne, men findes ogsaa paa Jyllands Ostside, bvor den har sin 

 vaesentligste Udbredelse i Europa. 



7^. venusta Scbz., der i Langes Haandbog efter Scheutz opstilles som egen 

 Art. bor henfores som Varietet af R. tomentosa. - De i Herbariet liggende 

 Former af R. tomentosa har alle mer eller mind re sammensat tandede Smaa- 

 blade. Varieteten cinerascens Dumort. med enkelt tandede Smaablade anbefales 

 til Eftersogning. 



R. neoburgensis Lge. foreligger, saaledes som Lge. bar beskrevet den i 

 Haandbogen. kun i et Par Expl. Den synes at maatte henfores til R. tomentosa 

 paa Grund af de tidlig affaldende Bsegerblade. Er vistnok en Lokalform. 



10. Rosa mollis Sm. bar sin storste Udbredelse i Jylland. Formerne i 

 Herbariet bar alle haarede Smaablade, mer eller mind re sammensat tandede, 

 oftest kjertelba^rende under. Hvidblomstrede Former forekommer, men kan ikke 

 altid henfores til R. Scheutzii Gbr. (se Haandbogen). Muligvis forekommer 

 Former med hvide Kronblade hyppigere paa Jyllands Vestkyst, som Tilfa?lde er 

 paa Norges Vestkyst. I Klitterne kunde kanske ogsaa v. glabrata Fr. findes. 

 R. resinoides Crep., der af Lange henf0res som Varietet af R. mollis, er at 

 henfore til R. tomentosa eller R. omissa. 



Rosa pomifera Herrm.. som h0rer hjemme i Alperne, men er sjeldnere vildt- 

 voksende i Tyskland, synes at vaere temmelig almindelig paa de stone 0er, 

 men oftere er den vel forvildet. Som den forekommer i Herbariet med store, 

 langstrakt elliptiske Smaablade og sterkt kjertelborstet Frugtstilk og Nype, er 

 den let. at skille fra R. mollis. Graensen mellem disse Arter er forresten ofte 

 flydende. 



Forvildede Arter. 



Rosa cinnamomea, L., der er saa almindelig i Sverige og Norge, forekom- 

 mer i Danmark ifolge Lange og Ostenfeld kun som forvildet. 



Rosa rugosa Thunb. (= R. Kamtschatica Redoute) horer ogsaa til 

 Cinnamomeaj. Let kjendelig ved sine m0ikgr0nne, glinsende, noget rynkede 

 Smaablade. sine stive, filthaarede, som yngre graagule Stammer med over- 

 ordentlig talrige. rette, naale- og borsteformede Torne, som ialtfald ved 

 Grunden er filthaarede. Store Blomster og Nyper. 



Rosa pendulina L. (= R. alpina L.) er oftest uden Torne paa Grenene 

 men med borsteformede nederst paa Stammen. Smaabladene almindelig 9 i 

 Tallet, langstrakte, glatte, dybt sammensat tandede med Kjertler paa Sideta-n- 

 derne. Blomsterne enlige. 



Rosa lucida Ehr. (H. humilis Marsh). Se Haandbogen. 



Rosa alba L. (R. Gallica X dumetorum). 



