— XX - 



smalbladet og en bredbladet Form; som Ukrudt Andes naesten altid en tidligblom- 

 strende Form af Galium Mollugo L., der vist kan benaevnes G. erectum Huds. 

 Det fremgik sserdeles tydeligt af Kulturparcellerne, at de to Former er meget af- 

 vigende fra binanden. Den smalbladede Form, der kan betragtes som en Race 

 af Lotus tenuifolius (L.I Rchb., har mindre Kroner og senere Blomstring 

 foruden meget smallere Smaablade; den bredbladede Form kan naermest 

 regnes for en opret og naesten glat Race af Lotus corniculatus L.; dog svarer 

 ingen af de to italienske Former 1 ) nojagtigt til de danske Alter, hvad vi nasste 

 Dag kunde overbevise os om ved at sammenligne dem med kraftige og vel- 

 voksne L. corniculatus fra Vejgr0fter syd for Skelskor og med typiske L. tenui- 

 folius fra Strandenge ved Stigsnses. Af andre Kulturer, der saerlig inter- 

 esserede os, kan nasvnes en Parcel med Poa palustris L. (P. fertilis Host), 

 fremkommet af engelsk Fro, hvorom bl. a. Forekomsten af Vulpia myurus som 

 Ukrudt vidnede. 



Efter et Par Timers Vandring paa Forsogsstafionens Jorder skiltes vi fra 

 Hr. Nielsen og gik tilbage til Skelskor, hvor Middagsmaden ventede os. Efter 

 denne gik vi til Borreby, hvor de fleste af os for en Stund forlod Botaniken 

 og under Godsforvalterens jEgide besaa den praegtige gamle Herregaard baade 

 udvendig og indvendig. Park'.n og dens Flora er omtalt i Bot. Tidsskr., 18. Bd. 

 (E. Bostrup: Excursionen til Skjelskor Egnen 19.— 20. Juni 1892), saa den vil 

 jeg lade uomtalt. Derimod vil jeg gaa lidt ind paa Beskrivelsen af en stor 

 Sump, der ligger lige vest for Parken. Fra Skelskor Inderfjord gaar der en 

 Lavning i sydostlig Betning, utvivlsomt en gammel Fjordarm. Dens indre 

 (ostlige) Del, der benaevnes ^Gammelso" paa Kortet, blev undersogt af Lange 

 og Saunte; de fandt der adskillige mindre almindelige Planter, som P. Nielsen 

 i sin Sydvestsjaellands Flora (Bot. Tids., 6. Bd.) omtaler derfra. saaledes f Eks. 

 Sturmia Loeselii. Der har vaeret gjort Fors0g paa at udtorre Lavningen ved 

 Udpumpning, og en Kanal strakker sig fra. Syd for Borreby til Fjorden, hvorfra 

 den er adskilt ved et Dige; men Pumpevaerket benyttes nu naeppe mere, der- 

 imod pumper en Vejrmolle noget af Vandet bort. Landevejen fra Skelskor til 

 Stigsnaes fores af en Da>mning lidt vest for Borreby tvaersover Lavningen, og det 

 var det sumpede Parti mellem Borrebys Park og Landevejen, vi un- 

 dersogte. Der var ret store Partier aabent Vand, hvori fandtes Lemna minor og 

 gibba, Hydrocharis og Ceratophyllum submersum. I Banden stod store Bestande 

 af Arundo phragmites, Typha angustifnlia og Scirpus Taberncemontani samt 

 Hippuris; de tre forste dannede rene Bevoksninger afvekslende med hverandre. 

 Indenfor disse hoje Planter kom Glyceria fluitans, Ranunculus sceleratns og 

 Cineraria palustris i Massevis, og indenfor disse igen et Baelte, hvis Karakter- 

 planter var Alopecurus geniculatus og Ranunculus repens. Imellem de her 

 naavnte dominerende Planter noteredes adskillige andre: Caltha, Carex Goode- 

 noughii, Mentha aquatica, Oenanthe aquatica, Roripa nasturtium (i Maengde), 

 Alisma plantago, Rumex hydrolapathum (i ret stor Maengde), Sium latifolium, 

 Veronica aquatica, Triglochin palustre, Iris pseudacorus og paa fastere Bund 

 Juncus Gerardi og flere andre Arter, der angav Strandens Naerhed. Paa den 

 anden (vestlige) Side af Landevejsdaemningen var der langs Kanalen en Skov 

 af Arundo phragmites og indenfor denne en almindelig Strandeng med Juncus 

 Gerardi, Lotus tenuifolius, Carex distans, Odontites simplex o. s. v. Vi fulgte 



I den botaniske floristiske Literatur finder jeg intet Steds Oplysninger om 

 disse Former. 



