— XXI — 



Lavningens Nordkant til Stranden, som for0vrigt kun frembod lidet af Interesse; 

 naevnes kan Cochlearia anglica. Sent paa Aftenen naaede vi tilbage til Skel- 

 skor. Paa Udvejen havde vi niellem Borreby og Skelskor lagt Mterke til det 

 vindblaeste Udseende, som Alleens Lindetrreer havde; ejendonimeligt var det, at 

 Stainmerne i Tvaersnit var ovale (ikke cirkelrunde), og at Ovalens laengste Dia- 

 meter stedse var vinkelret paa Vejens Betning (denne er nord-sydlig). Paa 

 Alleens ene Side var der en vaeldig Tnrnipsmark til Froavl og paa den anden 

 en Hvedemark med frodig Ukrudtsvegetation, bvis dominerende Arter var Pa- 

 pacer dubium og P. argemone, Capsella bursa pastoris, Arenaria serpylli folia , 

 Stellaria media og Lithospermum arvense; hyppige var dernaest Papaver rhoeas, 

 Viola arvensis, Sisymbrium sophia (en ganske ejendommelig Vokseplads for 

 denne Plante), Lamium amplexicaule, L. rubrum, Cer ostium ccespitosum og 

 Convolvulus arvensis. 



S0ndag Morgen k0rte vi med Vogne til Stigsnaes. Vi steg af ved en 

 Strandeng lige nord for Stigsnaes Skov. Her var en typisk Strandengs- 

 vegetation, bvis Karakterplanter var Juncus Gerardi, Limonium vulgar e (Statice 

 scanica), Plantago maritim a, Statice armeria og Glaux; byppige var Festuca rubra, 

 Triglochin maritimum, Artemisia maritima, Carex distans, Potentilla anserina, 

 Spergularia media o. fl. og paa bare Pletter Suceda maritima, Obione pedun- 

 culata, Atriplex hastata og Salicornia. Paa Myretuer, baade gamle forladte og 

 nyere beboede, var der en sanegen Vegetation, hvis hyppigste Arter var Festuca 

 rubra, Statice armeria, Cerastium ccespitosum og C. glutinosum, Tri folium minus 

 (ikke som antaget under Ekskursionen T. filiforme), Sagina procumbens, Agrostis 

 vulgaris, Trifolium repens, Poa pratensis, f. humilis og Sagina maritima. Ind 

 under Stigsnaes Skov blev Engens Vegetation meget frodigere; her saas bl. a. 

 Tefragonolobus i fuldt Flor, Lotus tenuifolius og Inula brittanica ; paa et andet 

 Sted naer iSkoven haevede Terragnet sig saa meget, at der blev Plads for et lille 

 Overdrev med ret tor Bund. Karakterplanterne her var: Statice armeria, 

 Festuca ovina og Calluna; hyppige var Anthoxanthum, Poly gala vulgaris, Achillea 

 millefolium, Briza media, Bellis, Trifolium pratense, Plantago lanceolata, 

 Hieracium pilosella, Veronica officinalis, og endvidere optegnedes Stellaria 

 graminea, Allium vineale, Avena pubescens, Taraxacum decipiens, Antennarin 

 dioica og Veronica chamcedrys ; i Bunden var der Undervegetation af Hylo- 

 comium-Ariev. Paa Overgangen mellem dette Overdrev og Strandengen fandtes 

 Ophioglossum vulgatum. Vi naaede nu ud til Strandkanten ved Aggerso- 

 sund, hvor Bandvegetationen dannedes af Scirpus maritimus, Glyceria mari- 

 tima, Aster tripolium, Triglochin maritimum, Glaux, Cochlearia anglica, C. da- 

 nica (torrere Steder), Spergularia media, Atriplex litt oralis, A. hastata, Poten- 

 tilla anserina, Triticum repens o. fl. 



Stigsnaes Skov (Ornehoved Skov) er i Skovranden paa den vestlige og 

 sydvestlige Side staerkt vindblsest; der findes en Band vegetation af Traeer og 

 Buske. som danner et nassten uigennemtraengeligt, skraat opstigende Vaern for 

 den egentlige Skov; denne er kultiveret B0ge- og Naaleskov af saedvanlig Art 

 og med ret ensformig og fattig Bundvegetation. Botanisk set ulige interessantere 

 er Bandzonen, hvor der foruden de mange Traeer og Buske ogsaa fandtes en 

 rig Bundvegetation. De Traeer og Buske, vi noterede her, var f0lgende: Qnercus 

 robur, Euonymus, Corylus, Acer campestre, Ulmus montana, Rhamnus cathartica, 

 Fraxinus, Crataegus monogyna (almindelig), C.oxyacantha (ikke hyppig). Prunus 

 spinosa, Alnus glutinosa, Salix aurita (disse to paa fugtig Bund), Sumbucus 

 nigra, Pints mains og de to Lianer Hedera helix og Lonicera peritiymenum , 



