— XXXVIII — 



betragtes som et Supplement til en Artikkel af mig i ,Naturen ogMennesket", 

 Avgust— Septbr. 1895 S. 134 flg. 1 ). 



Fra Bjornsknude (lige overfor JEbeleen og Bogense) og saa omtrent 1 h Mil 

 mod Nordvest findes mange Plantearter samlede, som ellers forst findes langt 

 herfra og enkeltvis. 



Selve Strandbredden er her for det ineste sandet (fra BJ0rnsknude og 

 indad mod Vejle Fjord mest stenet), og i kortere el. laengere Afstand fra 

 Stranden findes et Baelte af moseagtig Jord el. Eng. 



Ganske naer Vandkanten findes her: Cakile maritima og (isaer henad mod 

 det udtorrede „Haabet") Eryngium maritimum samt meget udbredt Halianthus 

 peploides; i nogle Aar saas ogsaa Solanum Dulcamara marinum, men jeg har 

 i de sidste Aar forgaeves ledt efter den. 



Fra Fiskerlejet „Strandhusene" ved Bjornsknude til Stationsbyen „Juels- 

 minde" findes en Straekning ganske flad Mose el. om man vil Hedemose og 

 Eng, og her er det isaer at der findes Plantearter, som maaske er enestaaende 

 i Bjerre Herred ; her findes en hel lille Bevoksning af Vaccinium Vitis idaea, 

 som endog skaffer Ejeren en lille Indtaagt; dernaest Salix repens og isaer i 

 Smaagrofter : Lycopus europaeus og Samolus Valerandi. 



Af Planter, som dog ogsaa kan traeffes andetsteds naevnes: Ranunculus 

 sceleratus, Armaria vulgaris; isaer omkring Juelsminde: Hydrocotyle vulgaris, 

 Valerianella olitoria; og laengere mod Nord, i nogen Afstand fra Stranden: 

 Lythrum Salicaria -) og Eupatorium cannabinum samt Solanum Dulcamara ; 

 et enkelt Sted fandtes for nogle Aar siden Comarum palustre, men den er nu 

 uddod; det samme er Tilfaeldet med Impatiens noli tangere og Solanum nigrum, 

 som begge har vokset i Skoven 0st for Hellebjerg Molle; de to sidste har jeg 

 ikke fundet nogensteds i Herredet i de sidste 10 Aar. 



Herefter fremsaettes Bemaerkninger om de andre enkelte Plantearter, der 

 frembyder saerlige Forhold. 



Chrysosplenium alter nifolium. I de sidste 4 — 5 Aar (isaer) er den aftaget 

 ganske betydeligt; de faa Pletter, hvor den har vaeret at finde, er indskraenkede 

 meget i Omfang. og Bevoksningens Taethed, Antallet af Individer, er nu saa 

 ringe, at den maa betragtes som uddoende, og jeg har slet ikke iagttaget, at 

 den er optraadt paa andre Steder end netop der, hvor jeg nu i 25 Aar har 

 set den: et Sted i Klakring Norskov, der er den helt forsvundet nu, et Sted i 

 Klakring Haver langt imod 0st — der findes den tidligst — og et Sted i 

 Barrittyk. 



J ) Det vilde vaere mig kaert, om jeg her maatte rette nogle Fejl i hin 

 Artikkel. 



At jeg Side 145 skriver, at Langes Beskrivelse af Skov-Fladbaelg ikke 

 passer paa de Eksemplarer, jeg har set, skyldes en utilgivelig Misforstaaelse 

 fra min Side af Langes Tekst; Langes Beskrivelse passer netop udmaerket, 

 og jeg udtrykker da ogsaa i Slutningen af Artiklen min Beundring for 

 hans Beskrivelse af en anden Art, ligesom det altid har vaeret mig en Glaede, 

 naar jeg har set en god, traeffende Beskrivelse af Naturgenstande. 



Af de ikke faa Trykfejl, der er indlobne, rettes de vaerste her; S. 142. 17 

 Lystskovene skal vaere: Kystskovene, S. 143. 7 Smaa0er skal vaere: 

 Smaasoer, S. 145.20 Strand Nelde skal vaere: Strand Melde, S. 147. 15 

 skal Parentesen sluttes efter: Hvid-torn, S. 147. 16 — 17 hulrodet Laerkespore 

 rettes til: liden Laerkespore, S. 148. 20 graa Lynke skal vaere: graa 

 Bynke, aim. Svinemaek skal vaere: aim. Svinemaelk. 



2 ) Denne har jeg ogsaa fundet ved et Hegn s. for Gramrode i Baarup Sogn. 



