— XLIV - 



flans Enler: Viixtkemi dess grunder och resultat. Del I. Det kemiska 

 materialet. Stockholm (Geber) 1907. 



Det foreliggende 1. Bind (20>O Sider) er nasrmest en systematisk-kemisk 

 Oversigt over de Stoffer, som spiller en Rolle i den fysiologiske Plantekemi 

 d. v. s. som indgaar i de kemiske Omdannelser i den levende Plante. Forfatteren 

 gaar til Arbejdet med udmaerkede Forudsaetninger og tilmed st0ttet af sin Hustrus, 

 Plantefysiologen Astrid Euler f. Cleve's botaniske Indsigt. Det forste Bind giver da 

 ogsaa en saerdeles nyttig og klar Oversigt over Plantestofferne. 



Om Vasrket som Helhed kan man naturligvis ikke domme endnu, men det 

 maa siges, at 1, Del lover meget, som forhaabentlig opfyldes af de bebudede to 

 folgende Dele, hvoraf 2. Del vil give det fysisk-kemiske Grundlag for Forstaaelsen 

 af kemiske Omsaetninger og 3. — sidste — Del vil sammenknytte de to forste 

 Deles Indhold med biologiske Fakta. 



I Indledningskapitlet spores stor Begejstring for det kemisk-biologiske Forsk- 

 nings-Omraade ; dog gaar Forfatteren i sin Begejstring vel vidt, naar han aabner 

 Fremstillingen med disse Ord: „ Redan nu kan vaxtfysiologien sagas vara iden- 

 tisk med vaxtkemi". Man kunde saamaan lige saa godt sige, at alt hvad der 

 sker i Verden er kemisk — noget er der jo om det, da „Kemi u kan defineres 

 ret elastisk. Mon der dog ikke skulde va?re andet og mere i Planteverdenens 

 Liv end hvad Kemien allerede nu kan klare for os? Ja dette vil nok fremgaa 

 af det fasrdige Vaerk, i hvilket vi altsaa nu har Ret til at vente bl. a. en Pirrin- 

 gernes, Bevtegelsernes, Udviklingens og Arvelighedens Kemi. I alt Fald kan 

 man sikkert vente, at Vaerket vil gennemf0re moderne kemiske Synspunkter 

 overalt, hvor det er muligt; og det er lige saa sikkert, at Arbejdet fortjener 

 fuld Opmaerksomhed i vore biologisk interesserede Kredse. Om vi skal afskedige 

 Plantefysiologerne og erstatte dem med Kemikere, kan tidsnok diskuteres, naar 

 Vaerket er afsluttet; endnu er Silkesnoren der ikke. W. Johannsen. 



3die internationale botaniske Kongres i Bruxelles 1910. Der er udsendt 

 de forste Girkulasrer angaaende denne Kongres, som vil omfatte 5 Sektioner; 

 1) for Kryptogamernes Nomenklatur, 2) den pala?obotaniske Nomenklatur, 

 3) den plantegeografiske Nomenklatur, 4) botanisk Bibliograti og Dokumentation, 

 5) botanisk Undervisning. For de to forste Sektioner blev der paa Kongressen 

 i Wien 1905 nedsat Kommissioner med det Hverv at udarbejde Forslag til nye 

 Nomenklaturregler i Lighed med dem, der blev vedtagne for Fanerogamernes 

 Vedkommende paa Kongressen i Wien. 



Mindesmserke for Professor E. Rostrnp. Der er i Marts 1908 udsendt en 

 Opfordring til at yde Bidrag til et Mindesmasrke for afd0de Professor Rostrup, 

 der taenkes rejst ved Landbohojskolen. Opfordringen er underskrevet af c. 100 

 Videnskabsmaand, Jordbrugere, Laerere o. a. Forretningsudvalgets Formand er 

 Dr. L. Kolderup Rosenvinge, dets Kasserer Professor Dr. F. Kolpin-Ravn. 



Lunds botaniske Forening fejrede d. 4. April sit 50 Aars Jubilaeum ; i den 

 Anledning sendte Dansk botanisk Forening den en telegrafisk Lykonskning. 



Magisterk()nferens i Naturhistorie med Botanik som Hovedfag og Plante- 

 fysiologi som Speciale absolveredes d. 24. Januar 1908 af P. Bo is en Jensen. 



