^ SZABÓ Z. 



növénytani intézet laboratóriuma is otthonává vált. Egyetemi 

 tanulmányai alatt a legszerényebb sorsban élt, amelyen szülei 

 és a Glück- család jóindulatú támogatása enyhített, amely család 

 annyira megkedvelte a komoly, megbízható fiatalembert, hogy 

 egyik gyermektagjának nevelését is reábízta. Tanuló évei alatt 

 hamarosan túlszárnyalta kollégáit szorgalma, állandó munkássága 

 és tudása révén, úgy, hogy még hallgató korában önálló búvár- 

 kodáshoz foghatott. Első munkáját „A Leguminosae-családba 

 tartozó főbb génuszok termésének összehasonlító anatómiai vizs- 

 gálata, különös tekintettel a hazai fajokra" címmel „Inter fólia 

 fructus" jeligével küldte be a tudományegyetemi Arnstein- alapból 

 hirdetett pályázatra. A bíráló professzorok : Entz Géza dr. és 

 Mágocsy-Dietz Sándor dr. 1909. évi május hó 3-án érdemesnek 

 ítélték munkáját a pályadíjra', kiemelvén bírálatukban, hogy „a 

 pályamunkában nagyon kevés a kifogásolhaló részlet, úgy, hogy 

 egészében és részleteiben is érdemes munka, amely méltán tarthat 

 számot a szakemberek elismerésére is. A részletes vizsgálatok 

 tanulmányozásából levont eredményei olyan jelentőségűek, hogy 

 már ezeknél fogva is a pályadíjjal való jutalmazásra méltó". 



A siker, a munkakedv és mesterének, Mágocsy-Dietz Sándor 

 professzornak buzdítása az egyetemi évek elmultával is ott tar- 

 tották őt a növénytani laboratóriumban, ahol a növénytani tan- 

 szék mellett 1909. évi januárius hó 1-től 1910. évi július 31-ig 

 mint demonstrátor, azután pedig 1912. évi november hó 30-ig 

 mint gyakornok működött. Ezalatt az idő alatt pályadíjat nyert 

 dolgozatát bölcsészdoktori értekezéssé dolgozta ki, szakosztályunk 

 1909. évi ápr. hó 14-én és máj. hó r2-én tartott ülésén elő is terjesz- 

 tette. E terjedelmes, beható tanulmánya volt első dolgozata, amely 

 a Botanikai Közleményekben megjelent (1)^ és méltó feltűnést 

 keltett összehasonlító szövettani és fejlődéstani pontos vizsgálatai, 

 élettani megfigyelései révén, amelyekkel a pillangós virágúak 

 terméséről megállapította, hogy azok egyrésze a tüsző-, másrésze 

 a hüvely-típusba sorozható ; tisztázta a rostréteg és a magpárna 

 fejlődését, élettani vizsgálataival pedig fényt derített a rostré- 

 tegek higroszkópos viselkedésére is. E dolgozatát a k. m. Ter- 

 mészettudományi Társulat 1911. évi közgyűlése a Schilberszky 

 Károly-féle millenniumi jutalomdíjjal tüntette ki. 



Dolgozata és szigorlata alapján 1909. évi június hó 19-én 

 nyerte el a doktori fokot, amelyet az ő kiváló törekvése nem 

 tekintett végső célnak, hanem buzdításnak a további munkára. 

 Egyetemi működése alatt úgy a laboratóriumban, mint a növény- 

 kertben, de a szünidőben még a czeglédi szülői ház kis kertjé- 

 ben és környékén is folytonosan éber szemmel foglalkozott és 

 gyűjtötte a megoldandó kérdéseket, szülei segítségével növénye- 



» Acta reg. scient. univ. hung. 1908—1909. fasc. II. 84—85. old. 

 - A zárójelben lévő számok az irodalmi működés felsorolására vonat- 

 koznak. 



