o4 T FL'CSKÓ M. 



minthogy mindenesetben bekövetkezik, nem áll módomban, hogy 

 ebben a kérdésben határozott állást foglaljak. Hosszas meg- 

 íigyeléseim során mindössze egy ízben láttam, mikor az ^. miews 

 feketeszínű vertikális magvai közül egy ugyanolyan nagyságúra 

 nőtt, mint a legfejlettebb sárgaszínű vertikális magvak. A gyors 

 növekedés tehát nem zárja ki a maghéj megvastagodását és 

 megkeményedését, ha egyébként ez utóbbi folyamathoz a szük- 

 séges föltételek megvannak. 



A növekedés intenzitása sem lehet tehát egymagában döntő 

 ok a maghéj szerkezetének kialakulásában. Ellene szól a külön- 

 böző módon nevelt eg^'éneken fejlődő termésalakok növekedése 

 is. A fentebbiekben elmondottam, hogy a termés és a mag nö- 

 vekedése a viszonyokhoz mérten nagyon változó. Leggyorsabb 

 a növekedés a tápláló anyagok tűlhalmozódása esetén (I— V. 

 kísérlet), amikor is úgy a fekete-, mint a sárgaszínű magvak a 

 rendesnél jóval uagA'obbra növekednek. A levelek eltávolítása 

 révén beálló táplálékhiány esetén pedig (VI — XI. kísérlet) a ter- 

 més és a mag növekedése nagyon lassú és ezzel kapcsolatban 

 a magvaknak mindkét alakja tetemesen kisebbre fejlődik, mint 

 a normális táplálás esetében. Ha az említett két rendellenes 

 esetet egymással hasonlítjuk össze, azt találjuk, hogy a levelei- 

 től megfosztott példányokon még a sárgaszínű vertikális mag- 

 vak is kisebbek és lassúbb növekedés útján jöttek létre, mint 

 a csonkított leveles példányok fekete magvai. Eszerint a növe- 

 kedés mértéke abszolút értékében nem lehet döntő a maghéj 

 szerkezetének kialakulásában, de relatíve igen, mert egy-egy 

 egyénen akármilyen mértékű is a termésalakok táplálása, mindig 

 a feketehéjú magvak a legkisebbek. 



Az eddigi fejtegetésekben különben két tényezőre mutat- 

 hattam rá. amelyek a maghéj szerkezetének kialalailására befo- 

 lyással vannak, egyik a táplálás és a másik a növekedés. Váj- 

 jon e két tényező miféle kapcsolatban van egymással? A leirt 

 kísérletek alapján nyilvánvaló, hogy a magvak növekedésének 

 intenzitása a táplálás intenzitásától függ, amiből következik, hogy 

 a táplálásnak és a növekedésnek a sárga- és feketemagvúság 

 létrejöttében együttes szerepe van. 



Hogy véglegesen elintézhessük a magvak különalakúságá- 

 nak kérdését, vizsgáljuk, milyen viszonyban van e két tényező 

 egymással a sárga- és feketemagvú termésekben. A kérdéses 

 viszony megfejtésére újból hivatkoznom kell C4 o e b e l-nek a 

 xerolita növényeken végzett kísérleteire, melyeknek eredményei- 

 ről és a magvak kiilönalakúságának magyarázására alkalmas 

 vonatkozásairól azonban úgy hiszem felesleges lenne újból szó- 

 lanom. Ezenkívül a különböző módon nevelt nuigvak méreteiről 

 szólva tapasztaltak, hogy a magvak növekedésének egyeiűő 

 intenzitása mellett a maghéj szerkezete a sárga- és a fekete- 

 magvúságnak megfelelő módon egyaránt kialakulhat, aszerint, 

 amint a táplálás kedvezőbb vagy kedvezőtlenebb. Ha a táplálás 



