76 KOVÁCS F. : VÁLTOZÁSOK ÓBEC8E FLÓRÁJÁBAN 



és egyre nagyobb elterjedést nyer. Nagyon szívós természetű növény, 

 néha, mint pl. az idén is, még decemberben is virít. Atropa hella- 

 donna L., Coriandrum sativum L. és Cnicus benedidus L.-t 

 Lévai Jenő Aladár droguista 2 év előtt nagyban tenyész- 

 tette Parisba való kivitelre az Arpádliget mellett ; azóta ugyanott 

 vadon élnek. Összesen : 15 növény. 



89 tehát azon növényfajoknak száma, amelyek az óbecsei 

 határban a legutóbbi időkben bevándoroltak. Vajha még más 

 vendégnövények is megörvendeztetnének bennünket és vajha az 

 elköltözöttek is lassan-lassan mind visszaszálliugóznának ! Faxit 

 Deus ! 



(A növ. szakosztály 1915. évi jamiáiius 13-án tartott üléséből.) 



IRODALMI ISMERTETŐ. 



Dr. A. von Degen : A\p- und Weidetvlrtschaft im Velehit- 

 gebirge. 50 ábrával. (Ertíüiizungsband zum 2. Jahrgange des Jahr- 

 buches über Neuere Erfahrungen auf deni Gebiete der Weidewirtscliaft 

 und des Futterbaues. Hannover, 1914.) 



A szerző a 120 km hosszú Velebithegylánc havasi és legelö- 

 gazdaságával foglalkozik. A bevezető részből örvendve vesszük tudo- 

 másul, hogy ezt a 96 oldalas és 50 szép fotográfiai felvétellel díszí- 

 tett közleményét egy „Flóra Velebitioa" című nagyobb mü fngja 

 követni, amelyen a szerző évtizedek óta folytatott helyszíni tanulmá- 

 nyok alapján dolgozik. 



A bevezető részekben rövidesen foglalkozik a szerző a tanul- 

 mányozott terület hegyrajzi, időjárási és általános gazdasági viszonyai- 

 val, azután áttér az ottani havasi és legelőgazdálkodás részletesebb 

 ismertetésére. 



Az állattenyésztés és az azzal kapcsolatos legelőgazdálkodás ott 

 sokkal kezdetlegesebb, mint az Alpok vagy Kárpátok vidékén. Leg- 

 nagyobb akadálya az állattenyésztésnek az alsóbb régiókban az 

 aszályos éghajlat, a karsztvidék legelőinek csekély fütermése s az 

 ezzel járó takarmányhiány és a vízhiány. 



A takarraányhiányt lombtakarraánygyiíjtéssel pótolják. A vizet 

 ciszternákból és kisebb forrásokból szerzik, de még ezek az igen 

 ritkán található vízforrások is kiapadnak a nyári száraz hónapokban. 

 Itatóul felhasználják a kisebb mélyedésekben összegyülemlö esővizet 

 és a mély szakadékokban nyáron át megmaradó havat is, ezt létrák 

 és kötelek segélyével hozzák fel és szállítják el sokszor napi járó- 

 földre eső legelőkre. Aszályos években az egész tengerparti karszt- 

 vidék Fiuméből hajón hozott vízre van utalva. 



Ezen a vidéken, ahol a természeti viszonyok olyan nagy aka- 

 dályokat gördítenek az állattenyésztési törekvések elé, csak a leg- 

 igénytelenebb állatok legelhetnek, főként juhok és kecskék, néhol 

 szamarat, öszvért, sertést és lovat is lehet látni. Régi illír eredetű 



