88 SZAKOSZTÁLYI ÜGYEK 



SZAKOSZTÁLYI ÜGYEK. 



A növénytani szakosztály 1914. évi december hó 9-én tartott kétszáza (lik ülése. 



Elnök : Mágocsy-Dietz Sándor. Jegyző : Szabó Zoltán. 



Jelen vannak a szakosztályi ülések rendes látogatóin kívül: 1 1 o s v a y 

 Lajos államtitkár, a Társulat elnöke, Entz Géza a választmány, Csiky 

 Ernő az állattani szakosztály részéről és még számos vendég. 



1. Mágocsy-Dietz S. elnöki megnyitó beszéde. (Lásd 1. oldalon.) 



Ilosvay Lajos kiemeli, hogy a szomorú napok súlyosan nehe- 

 zednek kedélyünkre, de vigasztalásul szolgál, hogy ellenségeink vágya nem 

 teljesült, a monarchia, a magyar állam, a mag} ar társadalom nem tagolódik 

 szét, hadseregünk is kiváló hősiességgel teljesíti kötelességét. A kedély- 

 állapot nem alkalmas arra, hogy ünnepeljen, de azért örömmel állapithatjuk 

 meg azt a jelenséget, hogy a magyar kultúra minden téren a folytonosság 

 fenntartására törekszik. Ugyanezt látjuk a botanikai szakosztály ülésein is. 

 A szakosztályt ebben a munkájában szívből üdvözli a k. m. Természettu- 

 dományi Társulat elnöksége és a kémiai szakosztály nevében, szerencsét 

 kívánva a szakosztály további működéséhez, amellyel a veszteségeket helyre 

 pótolva, fennakadás nélkül végezi feladatát a botanikai és az általános 

 műveltség előmozdítása érdekében. A szakosztály működésében a hazai 

 viszonyokat vette mindig tekintetbe, a nemzetköziségnek ebben mákszemnyi 

 része sincs. Kívánja, hogy a szakosztály a magyar nemzeti tudomány fejlesz- 

 tésében továbbra is sikeresen működjék. 



Entz Géza szeretetét tolmácsolja a botanika tudománya iránt, a 

 k. m. Természettudományi Társulat választmánya részéről pedig melegen üd- 

 vözli a szakosztályt eddigi sikereiért és szerencsét kíván további működéséhez. 



J e g y z (") felolvassa az állattani szakosztály elnökének következő 

 üdvözlő iratát : 



Méltóságos Elnök Úr! A Természettudományi Társulat állat- 

 tani szakosztálya örömmel ragadja meg az alkalmat, hogy a testvér szak- 

 osztályt 200-ik szakülése alkalmából a legmelegebben üdvözölje. 



Az élőlények elválaszthatatlan egysége benső kapcsolatot létesít a 

 biológiai tudományok között s ezzel a tudományos törekvéseknek is közös 

 alapot és célt tűz ki. 



Nagy tanulság rejlik pl. abban, hogy a sejtelmélet régebbi fejlemé- 

 nyeit nem tekintve, a karyokinesis fölfedezése a botaiűka egyik héroszának 

 (Strasburgernek) nevéhez fűződik, azonban a zoológusok elmélyítő munkás- 

 sága avatta azután ezt a gyönyörű fölfedezést az élettudomány elsőrendű s 

 mai nap már sarkalatos fontosságú tényezőjévé. 



Hazánk sajátszerű művelődési viszonyai kétszeresen kötelességünkké 

 teszik, hogy a biológiai tudományok művelői vállvetve, egyetértéssel mun- 

 kálkodjanak a természet nagy igazságainak földerítésén s ezeknek mennél 

 szélesebb rétegek tudatába való átültetésén. 



Ebben a hazafias törekvésben a botanikai szakosztály mindenkor 

 bízvást támaszkodhatik a zoológiai szakosztály hűséges és bajtársi készsé- 

 gére, melynek hangsúlyozásával tisztelettel maradtam 



Budapest, 1914. december 9-én 



az állattani szakosztály nevében 

 Dr. Méhely Lajos s. k. elnök. 



