K18IÍBB MEGJEGYZÉSEK 



10; 



nélkül látott ária X aucaparia hybrid példányok is nőnek. Ilyenek 

 a F. Pax által (Grundz. Karp. II. 83. old.) említett S. ária 

 nivea X aucuparia Fenyőháza mellől, a Koritnica-fürdő feletti 

 Oszada község mellől és a Demanovai-völgyből. Ilyen a Nógrád- 

 verőce feletti Magyarkút mellett növő fa, melyet Filarszky Nándor dr. 

 talált, melyet azonban azóta ott kivágtak. Ennek csak a nyúlt 

 nyári hajtásait láttam, melyeknek levelei nagyjából megfelelnek 

 a X -S"- semipinnata (Roth) He dl. leveleinek, de már igen közel 

 állanak a S. Borhásii leveleihez is (2. kép R.). Egy másik ilyen 

 kérdéses hybrid példány a Trencsénteplic melletti Henrik- forrásnál 

 nő (Borbás, Magy. Orv. Term. Vándorgyűlésének munkálatai XXIX. 

 [1897] 194. old., S. scandica név alatt) ; ha. amint Borbás gon- 

 dolja, nem kultivált S. scandica = intermedia (Ehrh.)Pers, 

 akkor a hasogatott, de nem tövig szeldelt levelei miatt némileg 

 megfelel a X S. fharingiaca (II se) Fritsch-nek Csak meddő 

 hajtását láttam Báumler József gyűjtésében. 



S. ária X aucuparia-]^é\áányt láttam még a kolozsvári Erdélyi 

 Múzeum herbáriumában, melyet Rosnauer (?) még 1876-ban a 

 liptómegyei jakabfalvai sziklán gyűjtött. Ennek levele aljafelé 

 több pár feltűnően keskeny levélkével bir (2. kép S.). 



Lehet, hogy a Balkán-félszigetről közölt (Velenovsky : FI. 

 Bulg. Suppl. pag. 97) -S. intermedia. melyet nem volt alkalmam 

 látni, megfelel a mi aldunai hybrid eredetű Sorbusunknak. 



A S. cretica (még pedig a f. danubíalis) és a S. torminalis 

 közti állandósult hybridnek felelhet meg a budai (egészen Pilis- 

 csabáig) és balatoni dolomithegyekben eléggé elterjedt jellemző 

 és jellegeiben mindig állandó szép fája vagy cserjéje, a S. se»n- 

 incisa B r b., melynek a -S*. latifolia-lioi, amelyhez C. K. Schneider 

 (Handb. I. p. 695) kérdéses varietásnak veszi, morfológiailag vajmi 

 kevés köze van. Ezenkívül a S. cretica X torminalis (C. K. Schneider 

 határozása szerint S. semiincisa X torminalis) hybridnek felelhet 

 meg az a példány, melynek meddő hajtásait Simon kai a 

 komárommegyei Felsögalla melletti mészkösziklákon gyűjtötte még 

 1896 augusztus 3-án (S. latifolia gyanánt). A hozzá igen közel 

 álló S. decipiens (B e c h s t.) H e d 1.-tól 7 — 9 páros erű, hosz- 

 szabb, kihegyzett karélyú leveleivel tér el. S. cretica X {austriaca 

 X torminalisynsik tarthatjuk a már említett herkulesfürdöi 

 Erzsébetmagaslatról való növényt, ennek érett gyümölcse gömbös, 

 nem, vagy alig bibircses. Hogy érdemel-e külön elnevezést, azt 

 csak további megfigyelés dönti el. Lehet, hogy a F. Pax által 

 említett (Grundz. Karp. II. 83. old.) meridionalis X torminalis a 

 petrozsényi Piatra Rossia-ról, melyet magam nem láttam, szintén 

 ehhez hasonló alak lesz. A kolozsvári Erdélyi Múzeum herbá- 

 riumában egy, Janka Viktortól a herkulesfürdői Domugleden gyűj- 

 tött Sorbus-példány torminalisszerű termésével és a torminalis X 

 cretica ra. valló, alul gyengén zöldes molyhos levelével ennek a 

 kombinációnak felel meg. 



