APRÓ KÖZLEMÉNYEK 



123- 



tott elö, amelyeknek hatására gliikózoldatból alkohol és szénsav az 

 alkoholos erjedést jellemző mennyiségi viszonyban keletkezett. 



S 1 k 1 a s a vizsgálatai több kétkedőre találtak, akik S t o k 1 a s a 

 észleleteit baktériumok hatására igyekeznek visszavezetni. Hogy ez 

 mennyiben felel meg a valóságnak, ma még egyáltalában nincs eldöntve. 



Gyakorlati szempontból rendkívül fontos a burgonya és cukor- 

 répa raktározó szervében az eltartás ideje alatt a táplálóanyag mennyi- 

 ségének a csökkenése, ami főrészben az illető szervek lélegzési folya- 

 matára vezethető vissza. így tehát úgy a tudományra, mint pedig a 

 gyakorlatra nézve egyaránt fontos, hogy a lélegzési folyamatban oly 

 rendkivül jelentős szerepet játszó zimáznak a burgonya és cukorrépa 

 raktározó szervében való jelenléte véglegesen tisztázódjék. 



Szerző kísérleteiben a legfőbb súlyt arra fektette, hogy — a 

 különösen nagy gonddal végrehajtott asepsis ellenére is — mennyiben 

 lehet az említett szervek kipréselt nedvéből előállított nyers enzim 

 készítményeknek a glükózoldatra gyakorolt erjesztő hatását baktériu- 

 mok működésének tulajdonítani. 



Harden szerint Stoklasa a vizsgálatainál azért nem talált 

 baktériumokat, mert későn, csak a meghatározás befejeztével kereste 

 azokat az erjedő cukoroldatban, amikor is a jelenlevő baktériumok 

 már mind elpusztultak volna. Harden-nek ezt az észleletét figyelembe 

 véve, a nyers enzimnek a glükózoldatra való hatását a szerző oly szer- 

 kezetű lombikban tanulmányozta, amelyből a meghatározás egész tartama 

 alatt — a kísérlet menetének lényegesebb megzavarása nélkül — 

 vehetett ki mintákat a bakteriológiai vizsgálat céljaira. 



A nyert eredmények a következők : Egészséges burgonyagumó- 

 ból és cukorrépagyökérböl a Stoklasa szerint előállított nyers 

 enzimek a glükózoldatra oly módon hatottak, hogy tejsav mellett alko- 

 hol és szénsav az alkoholos erjedésre nézve jellemző mennyiségi 

 viszonyban keletkezett. Az erjedő cukoroldatnak baktériumokra való 

 vizsgálata — a meghatározás bármelyik időpontjában is végezte azt 

 — két eset kivételével mindig negatív eredményhez vezetett,^ 



Beteg burgonyagumóból, illetőleg cukorrépából előállított nyers 

 enzimeknél a végtermékeket illetőleg másféle eredmények adódtak ki: 

 így pl. gyürüsbeteg burgonyagumónál az alkohol teljesen hiányzott, 

 vagy csak nyomait tudta annak szerző kimutatni, helyette nagyobb 

 mennyiségű ecetsavat talált az erjedő folyadékban s baktériumok jelen- 

 létét mindig egész határozottan meg tudta állapítani. Beteg növényi 

 szervekből nyert enzimkészítmények az előállítási folyamat következ- 

 tében valószínűleg a mikroorganizmusoknak csak a spóráit tartalmaz- 

 ták, amelyek a megfelelő kedvező viszonyok között aztán kifejlődtek 

 s az alkoholt, a baktériumok körében igen elterjedt oxidáló enzim — 

 az alkoholoxidáz — előbb acetaldehiddé, majd pedig ecetsavvá oxidálta. 



' A baktériumok jelenléte a kérdés lényegét illetően csakis abból a 

 szempontból bir fontossággal, hogy mily méi'tékben, vagy pedig egyáltalá- 

 ban képesek-e azok a glükózoldatot elerjeszteni. E kérdés eldöntésére végzett 

 vizsgálatok arra az eredményre vezettek, hogy az erjedő folyadékban talált bak- 

 tériumok nem képesek a glükózt az alkoholos erjedést jellemző módon elbontani. 



