124 APRÓ KÖZLEMÉNYEK 



Ezek alapján a burgonya és cukorrépa raktározó szervében a 

 ziniáz jelenléte — minden kétséget kizárva — véglegesen bebizonyí- 

 tottnak tekinthető, a beteg növényi szerveknél pedig egyes esetekben 

 baktériumok sekundür hatása következtében az alkohol átalakul ecetsavvá. 



Az alkoholos erjedés közbeeső termékeinek az ismerete terén kor- 

 szakalkotónak tekinthető C. Neuberga legutóbbi időben tett felfede- 

 zése, amely szerint a piroszőlösav az élesztő zimázának a hatására 

 acetaldehid és szénsav keletkezése közben könnyen és simán indul erje- 

 désnek. A piroszőlősavnak ez az elbomlása fermentatív úton történik, 

 a zimáz enzim-szisztéma egyik tagjának a k a r b o xi 1 áz-nak neve- 

 zett munkája folytán. A szénsav a piroszölősav karbosil csoportjából 

 a karboxiláz hatására egyszerű lehasadással keletkezik s így N e u- 

 berg felfedezésével megoldottnak tekinthető az a már régen meg- 

 fejtésre váró probléma, hogy mily módon keletkezik a szénsav az 

 alkoholos erjedésnél. Tudjuk, hogy a cukornak a magasabb rendű 

 növényekben való anaerob elhasználása azonos folyamat az alkoholos 

 erjedéssel. Máglyákba rakott burgonyánál és cukorrépánál a máglya 

 belsejében a lélegzés javarészben anaerob módon történik, tehát a 

 keletkezett szénsav legnagyobb része a karboxiláz hatására és pedig 

 nagy valószinííséggel ugyancsak a piroszölösavból, mint a növényi 

 lélegzés egyik közbeeső termékéből keletkezik. 



Ha a burgonya és cukorrépa raktározó szervéből izolált és 

 zimázt tartalmazó nyers enzimek a piroszőlösavra a fentebb emhtett 

 módon hatnak, akkor azokban a karboxiláz jelenléte bebizonyítottnak 

 -tekinthető, ez pedig egy újabb bizonyítéka volna annak, hogy a bur- 

 gonya és cukorrépa zimáza azonos az élesztőgombák zimázával. 



Szerző a karboxilázra vonatkozó vizsgálatai eredményeit röviden 

 a következőkben foglalja össze : 



A burgonyagumóból és cukorrépagyökérből előállított poralakú 

 nyers enzim a piroszőlösavra, szénsav és acetaldehid keletkezése köz- 

 ben hatott, tehát a burgonya és cukorrépa zimázában is jelen van a 

 karboxiláz. 



Az élesztőgombák zimáza külső hatások iránt igen érzékeny, 

 könnyen inaktiválódik. ezzel szemben a karboxiláz ellentállóbb termé- 

 szettel bír és ennek alapján sikerült a burgonya és cukorrépa kar- 

 boxilázát is a zimáz-szisztémából kiválasztani, oly készítményeket elő- 

 állítani, amelyek csakis a piroszőlösavra hatottak, a cukoroldatot vál- 

 tozatlanul hagyták. 



Az előálHtás után 14 napig eltartott nyers enzim — amint azt 

 Stoklasa is megállapította — már nem hat a cukoroldatra, ellen- 

 ben szerző észleletei szerint a piroszőlösavat még egész határozottan 

 elbontotta. Különböző antiszeptikumok (Na F, Hg Cl.,, H . COHj hatá- 

 sára a nyers enzim elvesztette a cukoroldatot elerjesztő képességét, 

 de megtartotta a piroszőlösavat elbontó tulajdonságát. Mindezek amel- 

 lett bizonyítanak, hogy a burgonya és cukorrépazimáz-szisztémájában 

 jelenlevő karboxiláz is kevésbbé érzékeny bizonyos külső hatások iránt, 

 mint a ziraáznak azok az enzimei, amelyek közvetlenül hatnak a 

 •cukorra és működésük a piroszölősav keletkezését eredményezik. 



