150 



MOESZ G. 



alkotnak, melynek egyes tagjai között csak csekély eltérések 

 találhatók. Mindaddig azonban, amig tenyésztési kísérletek alap- 

 ján nem állapithatjuk meg a „fajok" jogosultságát, nem is tud- 

 juk eldönteni azt a kérdést, hogy mekkora jelentőségük van 

 azoknak a jellemvonásoknak, amelyek alapján a Metasphaeriákat 

 egymástól meg szokták különböztetni. 



A következő felsorolásban a pázsitfélék ama Metasphaeriái 

 szerepelnek, amelyek spóráiban 1—3 tökéletes vagy határozatlan 

 harántfal van. E felsorolásban az egyes fajok a spórák hosszú- 

 sága szerint következnek : 



M. graminum spór. 15—16X4 [J- asc. 50-60X1^-15 \>. 



M. graminum v. culmicola . 16 — 18X4 — 5 — 



M. lolii 15-20X-'5-3 35-50X7-8. 



M. infuscans E. et E. . . 15-20X3-5-4 — 



M. nuda Peck 17—20X6 — 



M.anarithmoides(S.etS.)Sacc. 20— 25XT— 8 80-90X15-20 



M. culmifida (Karst.) Sacc. . 21—25X6-8 75—95X14—15 



M. biachypodii (Pass.) Sacc. 22— 24XT 78-85X14 



M. poae Sacc 24X6 70X15 



M. panicorum (Cooke) Sacc. 25X5 — 



M. ceratotheca (Cooke) Sacc. 25X5 — 



M. ananthma(B.etBr,)Sacc. 25-28X5-6-5 90X15 



M. Cattanei Sacc 27X6 150 |x long. 



M. discors (S. et E.) Sacc. . 25—30X9-10 120X20 



M. subseriata Eli. et Ev. . 30—35x2-5—3 — 



M. neglecta (Niessl) Sacc. . 33X11 84-90X50—58 



M. Jávorkae n. sp. ... 37-47X4-6 93-133X10-13 



M. arenaria B. R. S. . . . 39-42X6-5 90-150X14-16 



M. scirpif.phragmitisRehm. 40X6-7 100—110X20 



M. punctulata EH. et Ev. . 40-50X6—7 80-110X20 



A felsorolt fajok közül a M. infuscans E. et E.. a M. dis- 

 €ors (S. et E.) Sacc. és a M. punctulata Eli. et Ev., bizonyára 

 a Leptosphaeria génuszba való, mivel spóráik a leírások szerint 

 nem teljesen színtelenek. 



A M. subseriata EH. et Ev. pedig inkább a Pleospura gé- 

 nuszba tartozik, mivel spóráiban gyakran egy vagy két hosz- 

 szanti fal jelentkezik. 



A M. nuda Peck kétes faj, mely talán inkább a Gibherella 

 ,:génuszba tartozik, amint azt már a szerző is gyanítja. 



A mogmaradottak közül a M. anarithmoides (S. et S.) 

 ;Saec., a M. culmifida (Karst.) Sacc, a M. hrachypodii (Pass.j 

 Sacc. és a M. anarithma (B. et Br.) Sacc. igen közeli rokon- 

 ságban állanak egymással és alighanem egy-két fajra redukál- 

 hatok volnának. 



A M. Jávorkae-hoz legközelebb áll a M. arenaria B. R. 

 S. és a M. scirpi f. phragmitis Rehm. Egyedül a spóra nagy- 

 sága alapján nem is lehetne ezektől elkülöníteni. Feltűnik azon- 



