A PTERIDOSPÓRA SZISZTEMATIKÁI JELENTŐSÉGÉRŐL 159" 



Kümmerle J. B,: A pterídospóra szisztematikái 



jelentőségéről. 



Dolgozatom a pteridospórák (F i 1 a r s z k y ') alakjának szisz- 

 tematikai jelentőségével foglalkozik. Hogy miben nyilvánul ennek 

 a jelentőségnek az értéke, arról vizsgálatom eredményei adnak 

 felvilágosítást. 



A szisztematikában eddig alig felhasznált jellemvonás, a 

 spóra szerkezete és alakja, igen sokszor segített idegenföldi 

 harasztfajok biztos meghatározásában, a miről Ceterach ^ dolgo- 

 zatom és egy új Lonchitis ^ fajom is tanúskodik. Vizsgálataim 

 alapjául a Lonchitis génusz fajai szolgálnak és azt hiszem, hogy 

 fejtegetéseim elegendő bizonyítékot szolgáltatnak a pterídospóra 

 szisztematikai jelentőségének megállapításához. 



Az aránylag kicsiny Lonchitis génusznak Christensen * sze- 

 rint a következő fajai vannak : 



Lonchitis aurita L. (Syn. L. Lindeniana Hook., L. macro- 

 chlamys Fée). 



L. Currori (H o o k.) M e 1 1. 



L. glabra Bory (Syn. L. natalensis Hook.) 



L. hirsutah. (Syn. Pteris laciniata W., L. Ghiesbreghtii Lind.) 



L. macrophylla Wendl. 



L. madagascariensis Hook, 



L. occidentalis Bak. 



L. polyiJus Bak. 



L. puhescens W, (Syn. L. hirsuta Bory, L. tomentosa Fée.) 



L. reducta C h r i s t e n s. 



Ez a névjegyzék szisztematikai tekintetben nem helyes. 

 Linné Lonchitis aurita-ja^^ idézett forrásai " alapján nem lehet 

 Lonchitis-W). Véleményem szerint ez a kérdés még megoldandó. 

 Mivel Linné eredeti példányát nem ismerem, ezért ezt a fajt 

 törlöm a jegyzékből. A zárójelben közölt szinonimák sem felelnek 

 meg a valóságnak. Ez oknál fogva a szinonim neveket is tekin- 

 tetbe veszem, annyival is inkább, mert legtöbbnek eredeti pél- 

 dánya rendelkezésemre állott. A jegyzéket kiegészítem még az 

 irodalomban talált néhány formával és két új fajommal. 



A Lonchitis génusznak módosított névjegyzéke tehát a 

 következő : 



^ „Növéníjmorphologia" 528. és 585. old. (1911.) A szerző a spó- 

 rákat az ivadékcsere alapján csoportosítja és azokat részben új, részben 

 ismert nevekkel következőképen különbözteti meg: gamelo-,zijgo-, oo-,rhodo-, 

 asco-, basidio-, chlannjdo-, niyxo-, brijo- és pteridosjjora. 



' in Bot. Közi. VIII. p. 289. (1910.) 



^ in Magy. Bot. Lap. XIII. p. 49. (1914.) 



* Index Filicum p. 408. (1906.) et Suppl. p. 49. (1913.) 



* Spec. Plánt. II. p. 1078. (1753). 



* P 1 u m i e r Fii. Amer. p. 14. et tab. 17 ! (1705.) ; P e t i v e r Pteri- 

 graphia Amer. p. 172. et tab. 4. fig. 4. (1712.) [non vidi.J 



