1 88 KŰMMERLE J.B, : ELŐMUNKÁLAT A LONCHITIS-GÉNUSZ MONOGRÁFIÁJÁHOZ 



reducia Christens. 170, 175, repens L. 186, semibipinnata Bojer 183, 

 semipinnata Bojer 183, stenoehlamys Fée 182, teniiitolia Forst. 186. tonien- 

 tosa Fée 171, Í73, virg-iniana Moris. 186, volubilis Rumph. 186, Zahlbruck- 

 nerii K ü m m. 170, 181. 



Phegoptcris pubescens K e y s 178. — Pteris L. § Lonchitideum Fée 

 184, § Lonchitis Christ. 170, Antiosorus Roem. et Seliult. 186, Ascensionis 

 Sw, 186, Brazzaiana Ch. P. 179. Hort. 179, CiUTori Hook. 172, aiit. var. 172, 

 P Barteri Bak. 187, 13 Hook. 173, var. glabrata Christ 173. flaccida Fée 187, 

 Gheisbeg-htii' J. Sm. 187, glaberrima Kiihn 187, (Mett.) Kuhn 187, glabra 

 Knhn 187, Mett. 182, laciniata W. 187, var. p Ghiesbreghtü (Lind.) Fourn. 

 187, Lindeniana (Hook.) Christ. 180, Madagascariensis Kuhn 183, natalensis 

 Kuhn 176, Mett. 176, occidentalis (Bak.) Kuhn 187, pubescens Kuhn 177, 

 villosa Sw. 187. 



(A növ. szakosztály 1913. évi márcz. 12én tartott üléséből.) 



Borza S,: Adatok az erdélyi Frítíllaría tenella 



ismeretéhez. 



A Fritillaria tenellát, ezt a kritikus növényfajt Erdély több 

 pontján sikerült az utóbbi években megtalálnom. Alábbiakban a 

 reá vonatkozó megfigyeléseimet óhajtom közzétenni. 



Bulázsfalva mellett, Tiir község határában a „Fedeu" nevű 

 hegy északra és északnyugatra lejtő csuszamlós, hepe-hupás 

 oldalán találtam szép számban ezt az érdekes növényt. Nem is 

 oly régen cserjés borította a hegyoldalt. Erre vall a sok erdei 

 reliktum : Anemone ranunculoides, Euphorhia polychroma^ Sym- 

 phitwn tuherosum stb. 



Lassankint lírrá lett azonban a füves dombok tipikus flórája : 

 Adonis vei'ncdis, Clematis recta és integrifolia. Primula offici- 

 nalis, Nonnea pidla, Asperula cynanchica, AchiUea millefolium 

 stb. Ezekhez csatlakozik mint ruderális gaz a Cirsiuni furiens, 

 mely inkább a csuszamlási területeket lepi el a Tussilago far- 

 fara társaságában. 



Ilyen idegenszerű környezetben nő a tűri Fritillaria. melyet 

 különben eddig mindig erdőben találtam, bár S im o n k ai (Enum. 

 523 1.) szerint „napos hegyek füves cserjés lejtőin" fordul elő. 



Botanizáló tanítványaim segítségével nagyobb mennyiségben 

 gyűjtöttem e növényt és botanikus kertünkbe is ültettünk néhá- 

 nyat. 41 szárított példányt azután megvizsgáltam és megmértem. 

 Vizsgálódásaim eredményét táblázatba állitottam össze, mely igen 

 tanulságos adatokat nyiijt a tűri Fritillaria ismeretéhez. 



Mindenek előtt az tűnt ki, hogy nem a Fr. Degeniana 

 J. Wagn. eredeti diagnózisának megfelelő növényekkel van dol- 

 gunk, hanem a Fr. tenella M. B.-val [Aschers. u. Graebner Synops. 

 III. 190 1. fülfogása szerint, Wagner J. tanúsága alapján a M. 

 B. L. V (1906) 187. lapon]. 



Növényeim ugyanis mind, a szár közepétől kezdve levele- 

 sek, a megvizsgált példányok 247^-a pedig a szár közepe alatt. 



Az alsó levelek a példányok felénél magánosak, másik felé- 

 nél pedig átellenesek. 



