190 



BORZA S. 



nikus kertnek is küldtem, a hol a növények négy-öt éven> 

 át éltek. 



Nem messze Torda városától, a túr-koppándi hasadékban 

 is találtam 1911. évi május 31-én terméses Fritillariát. A követ- 

 kező években felkerestem ezt a termőhelyet mindjárt a tavasz 

 elején. A Koppand község felé eső erdőben, nem messze a 

 malom felett, éppen virágjában találtam e szép növényt, melyből 

 a Flóra hung. exsiccata részére legalább 100 példányt gyűjtöt- 

 tem harangalakú, zárt virágokkal. 1915. évi június Í7-én ismét 

 elmentem a növényért a túr koppándi hasadékba feleségem tár- 

 saságában. Gyűjtöttünk ezen alkalommal 40 terméses példányt, 

 felerészben éretlen tokkal. 



Megvizsgáltam, megmértem e növényeket is és vizsgálataim 

 eredményét ismét táblázatba foglaltam össze, melyből a követ- 

 kezőket olvashatom le : 



A koppándi Fritillaria magassága 38— 6ö cm közt változik. 

 Kettő kivételével a többi 40 példány már közepe alatt visel 

 leveleket. 



Növényeim 487u-án a szárlevelek legalul párosával állanak. 

 Két példányon 3—3 levél áll egy örvben, a többi 467p alsó 

 levele magános. Ezekután 2—5 spirális állású levél következik 

 és hosszú szártag után a felső levelek, melyek példányaim 537o-án 

 hármas örvben állanak, 437oán átellenesek, egy növényen pedig 

 négyesével állanak. 



A levelek szálasok, hosszúságuk és szélességük nagyon 

 változó. A legnagyobbakat megmérve, azt találtam, hogy a Tu- 

 /. s o n -féle f. latifolia-nixk mindenben megfelel növényeim 237o-íi, 

 a f. montana méreteivel megegyezik 127o5 a töl)bi 657o pedig 

 egyik forma adott méreteinek sem felel meg, hanem a kettő 

 kombinációjából áll. 



A legfelső levelek sarlósak, keskenyebbek a többinél, a 

 már elszáradtak hegye behajlott. Egy példányon valóban kacs- 

 alakban fonódik egyik levél kétszer a szár körül, a példányok 

 657o'a szintén többé kevésbbé knnkoros levelű, míg 357o-án 

 nyoma sincs a kacsszerű bekunkorodásnak. 



Az éröfélben levő termések körtealakúak vagy jobban mondva 

 visszás to'ásalakúak ; az érett termések hengeresek, illetőleg 

 hasábosak, mintegy három cm hosszúak, — l'B cm átmérőjűek, 

 alul hirtelen nyélbe keskenyedök. 



Nyilvánvaló ezekből a felsorolt adatokból, hogy a koppándi 

 növény is megfelel a Fritillaria tenella eredeti diagnózisának 

 [1. Magy. Bot. Lapok V. (1906) 192. old. Wagner J. tanúsága 

 szerint], továbbá Aschers. u. Graebner bővített diagnózisos leírá- 

 sának (Synops. III. 190. 1. Waírner i. helyén). 



A legnagyobb zavarban volnánk azonban, ha a koppándi 

 növényeket a T u z s o n-tól újból megkülönböztetett formák egyi- 

 kével akarnók azonosítani. A formák sokasága, a méretek vál- 

 tozatossága mellett cserbenhagy minden igyekezetünk. 



