HOLLENDONNER F. : LUCASZÉKEK XYLOTOMIAI VIZSGÁLATA 193 



ben előforduló ékek is, egy bükkfaéknek a kivételével, melyet 

 azonban utólag is beleüthettek, hogy a szék szét ne essék, mert 

 rendkívül egyszerűen van összetákolva. Ha készítője tette volna 

 bele ezt az éket, akkor a szék tízféle fából készült volna és a 

 babona követelményének nem felelt volna meg. 



Sokkal szebben van kidolgozva az a lucaszék, melyet See- 

 mayer Villibáld osztályigazgató úr küldött a néprajzi osztály 

 gyűjteményéből. A szék lapja és lábai simára gyalulvák, az ékek 

 egymást keresztezve vannak beverve. Látszik, hogy olyasvalaki 

 készítette, akinek már a megfelelő szerszám is rendelkezésére 

 állt. A szék lapja majdnem négyzetalakú (26 X 23"5 cm) és ma- 

 gassága 24 cm. Ez sem az a bizonyos pentagramm, hanem 

 hasonló alakú az előbbihez, azzal a különbséggel, hogy ennél 

 nincsen meg a lábakat összekötő négy erősítő rész. Amíg tehát 

 az első az ékeken kívül is kilenc darabból áll, addig ez utóbbi- 

 nak csak öt főrésze van (t. i. lapja és négy lába). Sikerült 

 megállapítanom, hogy ebben a lucaszékben is kilencféle fa van. 

 A szék lapja ugyanis lucfenyőből van (Picea excelsa) ; a négy láb 

 fája pedig akác-, gyertyán-, tölgy- és bükkfa. Az akácfából való 

 láb ékei közül egyik szintén akác , másik ék füz- vagy nyárfa ; ^ 

 a gyertyánfaláb ékei galagonya-, a tölgyfalábé nyár- vagy fűz-, 

 végül a bükkfalábé orgona- és körisfából készültek. 



(A növ. szakosztály 1915 okt. 13-án tartott üléséből.) 



IRODALMI ISMERTETŐ. 



Jablonszky E. Euphorbiaceae Phvllanthoideae-Bridelieae mit 84 

 Einzelnbildern in 15 Figuren. (Das Pflanzenreich 65. Heft, IV., 147. 

 VIII. Leipzig 1915. 8. 1 — 98. old. 



Engler A. az 1900. év augusztusában adta ki a ,,Das Pflan- 

 zenreich" cítnü gyűjteményes monográfiavállalat prospektusát. Ez idő 

 óta gyors egymásutánban jelennek meg a vállalat füzetei, amelyek 

 egy-egy család vagy családrész monográfiáját nyújtják, természetesen 

 a rendszertani és leíró cél szemmeltartásával. Az eddig megjelent 65 

 füzet, illetőleg kötet különböző értékű, de mindenesetre nélkülözhetlen, 

 a legtöbb esetben kritikai összefoglalását adja az egyes családok mai 

 ismeretének. A vállalat munkatársai között a legtöbb nemzet tudósai 

 szei'epelnek, néhány csoport feldolgozását pedig magyar szerzőkre bízta 

 a szerkesztőség. A magyar munkatársak közül elsőnek Jablonszky 

 Jenő műve jelent meg, aki az Euphorbiaceae- család Phyllanthoideae 



' A fűz- és nyárfa megkülönböztetésére Bmgersteintól (Ber. d. d. bot. 

 Ges. Bd. XXIX, 679) felállított diagnostikai különbséget, mely a gödörkés 

 és gödörke nélküli bélsugársejtek magassága közti viszonyban és a sugár- 

 irányú falon levő gödörkék sorainak számában mutatkozik, nem állapíthat- 

 tam meg, mert ehhez sok metszet szükséges és erre a célra az egész éket 

 fel kellett volna darabolnom. 



