32 



sina jemnbredt-aflanga, tatt sagtandade, glansande och pa 

 stjelken nedlopande blad; den sednare deremot genom oregel- 

 bundet kantig stjelk, med utlopande tradlika, glesbladiga 

 rotskott, lancettlika, glest tandade, dunkla, aldrig nedlo- 

 pande, utan siiarare kort skaftade blad o. s. v. Under kul- 

 tur i liarvarande tradgard liar den merendels visat sig an- 

 nuell; de fiesta Epilohia blomma forsta aret. 



49. Epilohiian hypericifolium ^ behandlad sasom an- 

 nuell, bar flera ar bibehallit sig oforandrad, men som pe- 

 renn ofvergatt till E. montanum. Deremot bar E. collinum 

 (uppdragen af fron, erballna under namn af E. alpinum) 

 bittills visat sig fullt konstant, men likval tro vi den icke 

 kumia skiljas fran den vanliga E. montanum; man eger ju 

 motsvarande konstanta dvergf ormer af Rosce , Phaseoli o. s. v. 



50. Epilohium Ilornemanni Reicb. ar en for samtliga 

 botanister okand vaxt, som foranledt flera grundlosa giss- 

 ningar. Da den ar aftecknad efter mina exemplar, medde- 

 lade af Hornemann fran Island (ej »Filand», sasom genom 

 tryckfel eller felaktig lasning uppgifves af Reicbenbacb), kan 

 jag med bestamdbet upplysa, att den ar en mager form af 

 E. origanifol'mm. Dessa exemplar ega for ofrigt ingen auk- 

 toritet for bestaramande af den Norska E. nutans Fl. Dan., 

 emedan Hornemann efter Wablenbergs Fl. Lapp, till E. nu- 

 tans hanforde formerna af E. origamfolium. 



51. Cotoyieaster nigra Wablb. , nu mera spridd till 

 alia botaniska tradgardar, bar ofverallt visat sig oforander- 

 lig ocb anses nu vanligen som egen art. Derom kunna a- 

 sigterna vara delade, men bvad som uppenbart ar oratt, ar 

 att forkasta forste upptackarens namn, som veil beskrifvit 

 densamma, ocb foredraga det yngre (C. melanocarpa) af 

 Fiscber, hviIJce7i ingenstades beskrifvit sin art 



52. Odlade exemplar af den s. k. Rosa Acharii af- 

 vika fran JR. tomentosa Koch. (Smitbs B. tomentosa inne- 

 fattar afven den storre formen af JR. mollissima; den van- 

 ligare mindre benamner ban R. mollis) endast genom mera 

 glatta blad. Den i lefvande tillstand sa karakteristiska gra 

 fiirgen ar gemensam for bada. 



5.3. Rosa carelica, den skonaste ocb utmarktaste af 

 alia Svenska rosor, blommar arligen i barvarande tradgard; 

 buskarne bafva godbetsfullt blifvit sanda fran Westerbotten 



