35 



60. Redan Lindgren , som forst iitredde forhallandet e- 

 mellan Equisetum riparium och E. arvense p alpestre an- 

 markte, att dessa aro tvenne skilda, men sinsemellan ana- 

 loga former, och att den forra star i samma forhallande till 

 £. pratense, som var. alpestre till sin hufvudform. Afven 

 Prosten Laestadius har utdelat JE. riparium sasom var. a! 

 JE. pratensey en asigt, som jag icke vagar bestrida, ehuru 

 jag icke sett spar till ofvergang. Men hvad J. Vahl fran 

 Gronland utdelat under nanin af E. ri2mrium ar uppenbart 

 E. arvense ?• alpestre^ fullkomligt ofverensstammande med 

 dess figur i Fl. Dan. t. 1942. Hos denna ar den fruktifi- 

 cerande stangeln alltid grenlos och forvissnande; hos E. ri- 

 parium ater ar den persistent och utskjuter efter blomningea 

 trekantiga grenar, liksom E, pratense^ endast glesare. 



{K()rts.> 



Mya »^kaii€liiiaTli$lia ^ai^ter. 



I J^ 51 for den 18 Dec. forlidet ar af Botanische Zei- 

 tung tinnes beskrifning pa en ny Skandinavisk vaxt, hvilken 

 vi har i ofversattning meddela, for att derigenom fasta de 

 inhemska botanisternas uppmarksamhet pa densamma och 

 derigenom fa afg^jordt, huruvida den ar en skild art, samt 

 att dess geografiska utbredning ma blifva narmare kandt 

 Beskrifnin^'en ar foljande: 



Ifotrychtum horeale MrMe. 



»Det sterila stambladet tjockt, kottigt, oskaftadt, utga- 

 ende nagot ofvan vaxtens midt, naende med sin spets unge- 

 far till basen af det fertila bladet eller ofver densamma, till 

 formen hjertlikt-aggrundt eller tresidigt med tydligt utdragen, 

 spetsig , icke afrundad andtlik. Flikarne af forsta ordningen 

 vanligen alldeles oskaftade eller ock blutt det understa hori- 

 zontalt-utsparrade paret kort skaftadt samt de ofre uppratt- 

 utstaende, aggrunda 1. hjertlika, spetsiga I. kort tillspetsade, 

 mot stambladets spets liastigt aftagande i storlck och slut- 

 ligen sammansmaltande med densamma. Flikarne af andra 

 ordningen antingen blott antydda genom inskarningar I. ock 

 utvecklade till djupgaende smaflikar, bildande pa nedersta 

 bladfliken hogst 4 par, narmade till och ofta berorande hvar- 



